prop · H70329 · 2019-10-16 00:00:00 — Regeringens proposition 2019/20:29 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att medger att regeringen fortsatt ställer en svensk väpnad styrka till förfogande för deltagande i () stabiliseringsinsats i (Minusma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Minusmas mandat omfattar att stödja genomförandet av fredsavtalet i , stabilisering av landet och skydda civila, stöd till den politiska dialogen och nationell försoning, främja mänskliga rättigheter samt stödja humanitär biståndsverksamhet. Det planerade svenska styrkebidraget föreslås bestå av ett lätt skyttekompani som tillsammans med en nationell stödenhet utgör del av Minusmas samlade förmåga att upprätthålla 2480 (2019). Det svenska skyttekompaniet föreslås vara stationerat i , huvudort i Minusmas östra sektor. Emellertid kan det svenska styrkebidraget komma att användas i hela Minusmas insatsområde. Parallellt med det svenska styrkebidraget i ska det svenska bidraget också omfatta en styrka för avveckling av det tidigare svenska förbandsbidraget med tillhörande infrastruktur i Timbuktu. Den totala styrkan beräknas under normala omständigheter bestå av 220 personer, inklusive officerare vid relevanta staber. Om behov uppstår ska styrkan tillfälligt kunna förstärkas till högst 470 personer. I propositionen redogör regeringen för situationen i och för det internationella samfundets och engagemang i landet. Regeringen redogör även för insatsens folkrättsliga mandat, det avsedda svenska deltagandet samt sina målsättningar och överväganden för insatsen. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Internationella samfundets och engagemang i ........... stabiliseringsinsats i , Minusma .............. Folkrättsligt mandat för insatsen ..................................................... Målsättningen med fortsatt svenskt deltagande i Minusma ............ Det svenska militära bidraget till Minusma .................................... Regeringens överväganden och förslag .......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för deltagande i stabiliseringsinsats i (Minusma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av (avsnitt 9). 2Ärendet och dess beredning antog resolution (2012), som fastställde att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet. antog resolution (2012), som bland annat uppmanade det internationella samfundet att stödja försvars- och säkerhetsstyrkor med utbildning och rådgivning. antog resolution (2012), som med stöd av kapitel VII i stadga (SÖ 1946:1, FN- stadgan) medgav etableringen av en afrikanskledd internationell stödinsats i , Afisma (Support Mission to ) och bad FN:s generalsekreterare att upprätta en FN-närvaro i landet. beslutade Europeiska unionen (EU) att på basis av 2071 (2012) och efter inbjudan av inrätta en militär insats för bidragande till utbildning av försvarsmakt, European Union Training Mission (EUTM) . Regeringen beslutade att skulle delta i EUTM med högst 15 personer . beslutade regeringen att förlänga det svenska deltagandet i EUTM till . antog resolution (2013), som med stöd av kapitel VII inrättade en FN-ledd stabiliseringsinsats i , Minusma (United Nations Multidimensional Integrated Stabilization Mission in ). integrerades Afismas militära styrkor i FN-insatsen. skickade FN:s sekretariat en formell förfrågan till FN:s medlemsländer om styrkebidrag till FN-insatsen i . (Försvarsdepartementet) skickade en begäran om information (Fö2013/2266/MFI) till Försvarsmakten där myndigheten uppmanades att redovisa sina förutsättningar att delta i Minusma. Försvarsmakten redovisade sitt svar . skickade FN:s sekretariat en formell förfrågan till om styrkebidrag till underrättelseenheten (All Sources Information Fusion Unit, Asifu) i Minusma. fattade regeringen beslut om propositionen Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i (prop. 2013/14:189). gav bifall till regeringens förslag (bet. 2013/14:UFöU2, rskr. 2013/14:335). antog resolution (2014), som förlängde Minusmas mandat med till . fattade regeringen beslut om att ingå ett samförståndsavtal med FN avseende ett svenskt styrkebidrag till Minusma. Avtalet undertecknades av utrikesministern . Eftersom FN meddelat begränsad förmåga att förse den svenska styrkan med förläggning, fattade Försvarsmakten beslut om nyttjande av nationella ingenjörsresurser för detta ändamål. Försvarsmakten påbörjade etablering och byggnation av den svenska förläggningen Camp i närheten av Timbuktus flygplats. kapacitet för cirka 300 personer, färdigställdes . fattade regeringen beslut om propositionen Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i (prop. 2014/15:68). gav bifall till regeringens förslag (bet. 2014/15:UFöU3, rskr. 2014/15:184). antog resolution (2015), som förlängde Minusmas mandat med till . fattade regeringen beslut om propositionen Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i (prop. 2015/16:119). gav bifall till regeringens förslag (bet. 2015/16:UFöU3, rskr. 2015/16:231). antog resolution (2016), som förlängde Minusmas mandat med till . fattade regeringen beslut om propositionen Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i (prop. 2016/17:128). gav bifall till regeringens förslag (bet. 2016/17:UFöU3, rskr. 2016/17:310). antog resolution (2017), som förlängde Minusmas mandat med till . 2018 fattade regeringen beslut om propositionen Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i (prop. 2017/18:180). 2017/18:UFöU4, rskr. 2017/18:395). antog resolution (2018), som förlängde Minusmas mandat med till . 2019 fattade regeringen beslut om propositionen Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i (prop. 2018/19:69). 2018/19:UFöU3, rskr. 2018/19:255). antog resolution (2019), som förlängde Minusmas mandat med till och med . är ett av världens fattigaste länder. förhållande inom mellan å ena sidan folkgrupperna i den södra delen av landet, som traditionellt dominerar det politiska och ekonomiska livet, och å andra sidan olika minoritetsfolk i norr, bland annat tuareger. har motsättningarna övergått i väpnad konflikt. har det också skett en ökning av kriminella aktiviteter, såsom illegal handel med vapen, droger och människor, kidnappningar, terroristaktiviteter samt interkommunitära sammandrabbningar i och i . uppstod en säkerhetskris i , då en sekulär tuareggrupp, Nationella rörelsen för Azawads befrielse (MNLA) tog till vapen mot försvarsmakt. Detta väpnade uppror syftade till att ta kontrollen över ett geografiskt område i norra kallat Azawad, vilket utgör av landets territorium. några månader av olika väpnade extremistgrupper och kriminella grupper lierade med i islamiska , Aqim. extremistgrupper kom att kontrollera två tredjedelar av territorium där de införde strikta sharia-lagar och bland annat utdömde kroppsstraff för vad de såg som brott mot islams lagar. medförde allvarliga övergrepp mot de mänskliga rättigheterna. I protest mot regeringens oförmåga att hantera det väpnade upproret i norr och arméns bristfälliga resurser genomförde en grupp armésoldater mellan kuppmakarna och Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap, Ecowas (Economic Community of West African States), som ledde till att kuppmakarna trädde tillbaka och en ny regering ledd av parlamentets inledde väpnade extremistgrupper i norra en offensiv söderut mot huvudstaden . militärt stöd av , vilket möjliggjorde för maliska regeringsstyrkor att återta kontrollen över merparten av landet. säkerhetsläget i norra med attacker och mindre incidenter på flera inleddes en förhandlingsprocess under ledning av av samt regeringstrogna grupper (inom den koalition som benämns Plattformen) och också av de grupper som stridit för ett ökat självstyre i norra (den så kallade Koordinationen eller CMA – Coordination des mouvements de l’Azawad). för såväl Minusma som EU och Afrikanska unionen (AU) fanns på plats när förhandlingarna pågick. Sedan fredsavtalets undertecknande har flera territoriellt motiverade rebellgrupper brutit mot avtalet. spelat en viktig roll i att hantera de säkerhetshot som uppstått. innebar inte ett slut på den politiska processen utan utgör en grund för det fortsatta arbetet med att långsiktigt bygga fred, skapa stabilitet och bidra till utveckling i . decentralisering, institutionella frågor, försvar och säkerhet, ekonomisk utveckling och försoning. I samband med undertecknandet av fredsavtalet inrättades även en uppföljningskommitté (Comité de Suivi de l’Accord), under ledning av . Den initiala tanken var att man under en interimsperiod skulle genomföra vissa grundläggande åtaganden i fredsavtalet. utan att en majoritet av interimsåtgärderna hade genomförts. som framstegen i genomförandet av fredsavtalet har varit begränsade, antogs bland annat en ny förvaltningslag för att kunna reglera fredsavtalets decentraliseringsåtaganden, liksom en vägkarta för fredsprocessen dock åter fart, delvis till följd av förberedelserna och genomförandet av presidentvalet . sittande president omvald efter en andra Valet genomfördes utan omfattande säkerhetsincidenter, men med rapporter om lokala våldsamheter, valfusk samt många stängda vallokaler i framför allt landets centrala delar. Boubeye Maïga, som efter valet fått fortsatt förtroende av president , avgick tillsammans med sin regering efter kritik från oppositionen, folkliga protester och inför hot om misstroendevotum av presenterade den nye premiärministern en ny regering, som inkluderar medlemmar från den politiska oppositionen. En bred politisk, nationell dialog ska hållas enligt en överenskommelse i samband med regeringsombildningen, inklusive om den pågående reformen av konstitutionen. De parlamentsval som skulle ha hållits har skjutits upp, och beslutades om en förlängning av nuvarande ledamöters mandat fram till . Som en del i genomförandet av fredsavtalet påbörjades en DDR- process (avväpning, demobilisering och återintegrering) med stöd av Minusma i . DDR-processen har fortsatt men ett flertal aspekter kring dess genomförande är fortfarande inte utlösta. kvarstår genomförandet av en rad politiska och institutionella reformer, inklusive reformen av konstitutionen, samt reformer kopplade till decentralisering som är en av fredsprocessens nyckelfrågor. Vidare är kvinnors deltagande i genomförandet av fredsavtalet högst begränsat. En arbetsgrupp har etablerats, på initiativ av Minusma, för att främja kvinnors deltagande i processen. Det internationella samfundet (inklusive FN, AU och EU) stöttar genomförandet av fredsavtalet. Det bristfälliga genomförandet av avtalet resulterade i en ökad press från det internationella samfundet på parterna, vilket också återspeglas i 2423 (2018). I enlighet med denna resolution skrevs en fredspakt under mellan och FN. Grupperingarna CMA och Plattformen har anslutit sig till fredspakten. antog enhälligt resolution (2017) som inrättar en sanktionsregim avseende . Sanktionsregimen omfattar reseförbud och frysning av tillgångar mot individer och enheter som hotar fred, säkerhet och stabilitet i landet. Sanktionsregimen ska verka till stöd för fredsavtalet , som föreskriver att säkerhetsrådet kan besluta om sanktioner mot dem som undergräver avtalets genomförande. Inga personer eller enheter listades dock för sådana åtgärder i samband med antagandet. Sanktionsregimen har genom resolution (2019) förlängts till och med . beslutade för att lista tre personer för riktade restriktiva åtgärder i form av reserestriktioner och ytterligare fem personer listades . Säkerhetsläget är fortsatt allvarligt i , framför allt i landets centrala delar, där även interkommunitära konflikter blir allt tydligare. Ett inslag i de interkommunitära konflikterna är en tilltagande friktion mellan boskapsskötare och jordbrukare i kamp om krympande naturresurser. I takt med att islamistiska våldsbejakande gruppers närvaro blivit mer påtaglig i flera områden, har flera hundra skolor stängts . har Aqim etablerat sig bland annat i de norra delarna av . bildades gruppen Jama'a ul-Islam wa al-Muslimin' (JNIM), där bland annat Aqim ingår. JNIM har tagit på sig flera attacker i inklusive i . I har flera nya grupper bildats , varav vissa har kopplingar till Daesh. Den islamistiska våldsbejakande gruppen Katibat Macina i , kopplad till JNIM, utnyttjar bristen på statlig närvaro för sin verksamhet och i förhållande till lokalbefolkningen. I närregionen har man sett en ökad utbredning av terroristgrupper. Regelbundet sker terroristattentat riktade såväl mot civila som mot den internationella närvaron och armé. attackerades högkvarteret för den regionala G5 Sahel-styrkan i Islamistiska våldsbejakande grupper har utvecklat sin förmåga att utföra avancerade attacker, vilka i ökande utsträckning riktas mot hade 201 Minusma-anställda dött i sedan insatsen formellt inrättades , varav 126 som resultat av medveten våldsam handling. De förband som drabbats av förluster har i stor utsträckning haft brister i skydd, utrustning och Utvecklingen i har regionala implikationer, där exempelvis det försämrade säkerhetsläget i de centrala delarna har bidragit till instabilitet i den vidare regionen. Ett försämrat säkerhetsläge kan noteras i och men även i andra delar av och . , som relaterar till bland annat irreguljär migration samt till organiserad brottslighet, har konsekvenser inte bara för länderna i regionen utan även för . Kränkningar av och övergrepp mot de mänskliga rättigheterna kopplade till konflikten rapporteras regelbundet. Det handlar bland annat om laglöshet, utomrättsliga avrättningar, tortyr eller annan förnedrande behandling, sexuellt våld, godtyckliga frihetsberövanden och rekrytering Straffriheten är utbredd. Problem till följd av låg och i vissa fall obefintlig statlig närvaro i de centrala och norra delarna av landet har blivit mer påtagliga och utgör en utmaning för rättsstatens principer i De humanitära behoven i och Sahelregionen är fortsatt omfattande. En kombination av de väpnade konflikterna, en degraderad miljö och ett förändrat klimat påverkar hela regionen. medfört fler extrema väderhändelser, både i form av torka och Vattenbristen och matosäkerheten är stor och tillgången återhämtningsförmågan efter kris och konflikt. efterfrågade i resolution (2018) och resolution 2480 (2019) en bedömning och rapportering av klimatrelaterade säkerhetsrisker i och . observerade vidare i sin rapport (MINUSMA, S/2019/545, paragraf 92) att en integrerad strategi behövs för att möta grundorsakerna till krisen, såsom fattigdom, ungas möjligheter och klimatförändringar. Utbredd fattigdom, samhällets allmänna sårbarhet och framför allt den pågående konflikten förvärrar den humanitära situationen. internationella samfundet har inte kunnat möta behoven av humanitära Enligt FN är 3,9 miljoner människor i i behov av humanitärt Undernäringen är utbredd och 2,8 miljoner människor är i behov av stöd för tillgång till tryggad livsmedelsförsörjning. regioner är särskilt utsatta och problem med humanitärt tillträde kvarstår. Vid sidan av livsmedel är behoven av bland annat humanitärt skydd, sanitet och vatten stora. Konflikten i har även bidragit till omfattande flyktingrörelser inom och mellan länderna i regionen vilket har skapat ytterligare humanitära behov. Regionerna Timbuktu, , och Kidal är särskilt utsatta. Det internationella samfundets engagemang i gick in i en ny, mer omfattande fas i samband med det väpnade upproret. har FN och EU genomfört en rad åtgärder och upprättat flera insatser för att motverka att säkerhetssituationen och den humanitära situationen När väpnade extremistgrupper började rycka fram söderut mot huvudstaden , vände sig till med en begäran om militärt stöd. en fransk militär insats, under beteckningen Operation Serval, i syfte att hejda de väpnade extremistgruppernas framryckning och stödja Parallellt påskyndade AU och Ecowas utstationeringen av Afisma till och insatsens numerär ökades till drygt 6 000 soldater. uttryckte såväl AU och Ecowas som regering stöd för omvandlingen av Afisma till en FN-insats för att stabilisera . antog resolution , som med stöd av kapitel VII inrättade en FN-ledd stabiliseringsinsats i ersattes Operation Serval, som var begränsad till , av den regionala franskledda insatsen Operation Barkhane, som är inriktad på säkerhetsrådsmandat att, efter begäran av FN:s generalsekreterare, ingripa till stöd för Minusma när insatsen är under överhängande allvarligt hot. EU och dess medlemsstater har intagit en aktiv roll i hanteringen av bidrar även genom EU till att möta utmaningarna i har EU en särskild representant () för med i första hand ett särskilt fokus på situationen i och den regionala dimensionen av krisen i landet. Nuvarande EUSR är . biståndsområdet har Europeiska kommissionen avsatt stöd inom ramen för den elfte europeiska utvecklingsfonden (EDF 11) motsvarande 615 miljoner euro –2020. Inom ramen för EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i har allokerats till projekt som syftar till att hantera grundorsakerna till irreguljär migration i . Efter önskemål från och efter en begäran från FN:s (EUTM) i (rådsbeslut /34/GUSP). 2013/87/GUSP). utbildning för den maliska försvarsmakten. Syftet är att stärka den operativa förmågan och bidra till respekten för mänskliga rättigheter, rättsstatens principer, internationell humanitär rätt och skydd av civila, särskilt kvinnor i utsatta positioner och barn, samt stärka den civila kontrollen över försvarsmakten. Insatsen har förlängts , senast då mandatet förlängdes fram till . EUTM består av cirka 600 personer och verksamheten sträcker sig till floden krök, inbegripet och . vara inblandat i stridsoperationer. Regeringen beslutade att ska bidra till EUTM med högst 15 personer. med personal till insatsen, och beslutade regeringen att förlänga det svenska deltagandet i EUTM till EU, i samverkan med och Minusma, identifierade också behovet av en civil rådgivningsinsats riktad mot säkerhetssektorn. Följaktligen etablerades EUCap (rådsbeslut 2014/219/GUSP). Efter en uppbyggnadsfas blev insatsen operativ den (rådsbeslut /76/GUSP). beslutade EU om en förlängning av insatsen till och med 2021 (rådsbeslut (GUSP) 2019/312). Insatsen fokuserar på utbildning och rådgivning till högre chefer inom polisen, gendarmeriet och EUCap har som mål att möjliggöra för de maliska myndigheterna att återupprätta och bibehålla den konstitutionella och demokratiska ordningen samt att förbättra förutsättningarna för en varaktig fred i och att återupprätta och bibehålla statens auktoritet och legitimitet på hela det maliska territoriet genom en effektiv reform av Till stöd för återupprättandet av statsmakten i , i nära samarbete med andra internationella aktörer, särskilt Minusma, ska EUCap bistå och ge råd till de interna säkerhetsstyrkorna för genomförandet av säkerhetsreformer. experter till insatsen. EUCapap fungerar som ett komplement till den polisiära verksamheten inom Minusma, där FN-insatsen bland annat ansvarar för polisiär grundutbildning och genomförande av bidrar även med personal till Minusma. Inom ramen för det samarbete, benämnt G5 , som länderna , , , och etablerade 2014, fattades 2017 beslut om att inrätta en gemensam säkerhetsstyrka (G5 Joint Force) i syfte att bekämpa terrorism, transnationell organiserad brottslighet och trafficking i regionen. Styrkan har inte nått full operationell kapacitet och lider fortfarande av brister i fråga om bland annat utrustning och förmåga. Det finns uppgifter om att militär personal från som utgjort del av styrkan ska ha begått kränkningar av de EU bidrar finansiellt till G5 Sahels gemensamma säkerhetsstyrkas ramverk för mänskliga rättigheter (Human Rights and International Humanitarian ), som genomförs med stöd från OHCHR. Mot bakgrund av det försämrade säkerhetsläget i och andra delar av ökar Ecowas sitt engagemang i dessa frågor. extrainsatta Ecowas-toppmötet presenterades en handlingsplan mot terrorism. inledde Internationella brottmålsdomstolens (ICC) åklagare, efter hänskjutande av , en förundersökning om krigsförbrytelser som påstods ha begåtts på territorium En person begärdes häktad och överfördes till domstolen i den och dömdes till i fängelse för krigsförbrytelse genom uppsåtligt riktade angrepp mot religiösa monument och byggnader i Timbuktu. råd för mänskliga rättigheter att utse en oberoende expert med uppdrag att stödja i dess ansträngningar att främja och skydda mänskliga rättigheter i landet. Mandatet har därefter förlängts vid sex tillfällen, varav det senaste . I enlighet med fredsavtalet har FN etablerat en internationell för . FN:s generalsekreterare utnämnde medlemmarna i kommissionen och ambassadör till kommissionens ordförande. Kommissionen ska utreda allvarliga brott mot humanitär rätt och mänskliga rättigheter i . Kommissionen har etablerat ett sekretariat i . FN lanserade 2013 en integrerad strategi för (UNISS) som ett ramverk för FN:s och det internationella samfundets verksamhet i regionen. I syfte att ytterligare stärka insatserna i regionen utarbetade FN en särskild stödplan för . har ett mångsidigt engagemang i , och det svenska bidraget till Minusma bör ses i denna kontext. beslutade regeringen att återuppta det bilaterala utvecklingssamarbetet med och myndigheter, efter att detta avbrutits till följd av militärkuppen. Stödet till icke-statliga organisationer och det betydande humanitära stödet till befolkning omfattades aldrig av avbrottet. antog regeringen en ny strategi för utvecklingssamarbete med för åren 2016–2020. Strategin omfattar sammantaget för perioden, varav avser Sidas verksamhet och avser verksamhet. Insatserna kan indelas i tre huvudkategorier: 1) stärkt demokrati och jämställdhet samt ökad respekt för mänskliga rättigheter, 2) mänsklig säkerhet och frihet från våld och 3)förbättrad miljö, begränsad klimatpåverkan och stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan, klimatförändringar och naturkatastrofer. Ett genomgripande tema är rättighetsperspektivet. Kvinnor och barn utgör särskilda målgrupper. insatser fokuserar på ökad mänsklig säkerhet i . beslutade Sida att ge ett treårigt bidrag om till Minusmas förvaltningsfond för fred och säkerhet i . Syftet med insatsen är att bidra till stärkta freds- och försoningsmekanismer på nationell och lokal nivå samt stärkt inflytande och deltagande för kvinnor i fredsprocesser och i freds- och statsbyggande. Dessutom reserverades för att stärka Minusmas kapacitet för hantering av jämställdhetsperspektivet inom ramen för fondens aktiviteter. Insatsen är en viktig komponent för att skapa samverkan och synergier mellan utveckling och säkerhet. verkar för kvinnors inkludering i fredsprocessen i . Inom ramen för medlemskapet i 2017–2018 säkerställde bland annat att samtliga FN-insatser, inklusive Minusma, som varit föremål för förhandling under det svenska medlemskapet, inkluderade ett mandat att arbeta med agendan för kvinnor, fred och säkerhet. beslutade regeringen att tillföra till den regionala strategin för utvecklingssamarbete med söder om med fokus på initiativ som rör klimat och säkerhet i för åren 2018– 2021. 2019/20:29 var en av de största bilaterala givarna till med ett humanitärt bistånd via Sida om . bidrog därutöver med humanitärt stöd genom flerårigt icke-öronmärkt kärnstöd till bl.a. (Cerf)) och andra FN-organ aktiva i såsom WFP (Programme) som även tillför omfattande medel via de insatser som är kopplade till UNISS och för . har Sida betalat ut i humanitära allokeringar för , inklusive i strategiska fleråriga stöd. Sida gör löpande humanitära analyser av läget i landet, och beloppet kan komma att öka . Stödet går till insatser inom bland annat livsmedelsassistans, hälsa, nutrition, vatten och sanitet, skydd och utbildning.