prop · H60333 · 2019-01-07 00:00:00 — Eftersom de nu aktuella besluten kommer att fattas av Transportstyrelsen i innebär en tillämpning av huvudregeln att besluten även fortsättningsvis kommer att överklagas till Förvaltningsrätten i . Av lagen om fordons registrering och användning bör det därför endast framgå att ett beslut enligt lagen får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Bestämmelsen i 34 § LVTR om överklagbarhet av beslut enligt före- skrifter som har meddelats med stöd av lagen bör inte regleras i lagen, utan på förordningsnivå. Detsamma gäller sådana beslut som överklagas i annan ordning, exempelvis enligt FVTR. Regeringens förslag: Nuvarande bestämmelser i lagen om vägtrafik- register om beslut och bemyndiganden som har samband med fordons registrering och användning ska utan ändring i sak föras över till lagen om fordons registrering och användning. Utredningens förslag: Överensstämmer i sak med regeringens, men skiljer sig delvis språkligt. Remissinstanserna har inte yttrat sig i denna del. Förslagen i utkastet till lagrådsremiss: Överensstämmer med Remissinstanserna har inte yttrat sig i denna del. för regeringens förslag: Bestämmelser om beslut och bemyndiganden finns i nuvarande 36–39 §§ LVTR. har samband med fordons registrering och användning bör utan ändring i sak föras över till 30–32 §§ i den nya lagen. De bemyndiganden som avser behandling av personuppgifter hanteras istället i vägtrafikdatalagen. Bestämmelserna avser bl.a. en möjlighet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att i enskilda fall besluta om undantag från registreringsplikten för fordon. meddelas om andra förpliktelser avseende registrering av fordon och saluvagnslicens än de som framgår av lagen, dock att föreskrifterna inte får avse skatt. De förpliktelser som avses kan exempelvis gälla skyldighet att ha registreringsskylt på fordonet, var och hur skylten ska placeras, att anmälan om påställning av fordon ska göras på visst sätt eller att anmälan vid ägarbyte ska ske (jfr 7–10 kap. FVTR). Föreskrifter får även meddelas 2018/19:33 om rätten att använda utländska fordon och om avgifter för bl.a. registrering och ärendehandläggning. I fråga om bemyndigandet att meddela föreskrifter om avgifter, jfr propositionen Avgifter i Transport- styrelsens verksamhet (prop. 2010/11:30 s. 56 f. och 92). Om skulle befinna sig eller ha befunnit sig i krig eller krigsfara finns särskilda möjligheter att föreskriva att lagen inte ska tillämpas. Regeringens förslag: I ett antal lagar ska nuvarande hänvisningar till lagen om vägtrafikregister ersättas med hänvisningar till vägtrafik- datalagen respektive lagen om fordons registrering och användning. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig i denna del. Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 6 föreslår regeringen att lagen om vägtrafikregister ska ersättas av två nya lagar, vägtrafikdatalagen och lagen om fordons registrering och användning. Samtliga hänvisningar i andra lagar till lagen om vägtrafikregister måste därmed ersättas med hänvisningar till någon av de nya lagarna. En närmare beskrivning av hur hänvisningarna ändras framgår av författningskommentarerna till respek- tive lagrum. Regeringens förslag: De föreslagna nya lagarna, vägtrafikdatalagen och lagen om fordons registrering och användning, och följd- ändringarna i övriga lagar ska träda i kraft . ska lagen om vägtrafikregister upphöra att gälla. Den upphävda lagen ska fortfarande gälla för ett ärende om en begäran om rättelse av en uppgift om vem som är registrerad ägare till ett fordon som har inletts men inte avgjorts före ikraftträdandet. Den upphävda lagen ska också gälla för överklagande av ett beslut om rättelse eller direktåtkomst som har meddelats med stöd av den. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. Utredningen föreslår ett tidigare ikraftträdandedatum för de nya författningarna och motsvarande datum för upphävande av lagen om vägtrafikregister. Vidare föreslår utredningen inte någon övergångs- bestämmelse om överklagande av beslut som har meddelats med stöd av äldre föreskrifter. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig i denna del. Förslaget i utkastet till lagrådsremiss: Överensstämmer delvis med regeringens. Datum för ikraftträdande har flyttats fram och övergångsbestämmelsernas placering har ändrats. Remissinstanserna: Transportstyrelsen uttrycker viss oro för att hinna utföra nödvändiga åtgärder och efterlyser ett kortare resonemang om att det saknas behov av övergångsbestämmelser i lagen om fordons registrering och brukande. ombudsmän, , anser att det bör göras en analys av eventuella problem som kan hänga samman med att vägtrafikdatalagen föreslås träda i kraft senare än dataskyddsförordningen. Skälen för regeringens förslag: Med hänsyn till att dataskydds- förordningen tillämpas är det angeläget att vägtrafikdatalagen kan träda i kraft . Lagen om fordons registrering och användning, liksom de följdändringar i andra författningar som behöver göras med anledning av de nya lagarna, bör träda i kraft som vägtrafikdatalagen. Regeringen föreslår därför att författningarna ska träda i kraft . ska även LVTR upphöra att gälla. Med anledning av JO:s synpunkt anför regeringen följande. Dataskyddsförordningen är direkt tillämplig. Härutöver gäller enligt övergångsbestämmelserna, punkt 5, till dataskyddslagen att PUL fortfarande gäller i den utsträckning som det i annan lag eller en förordning finns bestämmelser som innehåller hänvisningar till den lagen. Eftersom LVTR innehåller hänvisningar till PUL kommer den senare lagen således fortsätta gälla i delar som omfattas av hänvisningarna till dess vägtrafikdatalagen träder i kraft. Bestämmelsen om ansvar och rätt till ersättning i artikel 82 i dataskyddsförordningen är dock direkt tillämplig utan möjligheter till undantag, varför hänvisningen till PUL:s skadeståndsbestämmelse inte blir tillämplig. Enligt regeringens bedömning bör några problem som hänger samman med det senare ikraftträdandet därmed inte uppstå. I förslaget till vägtrafikdatalag inskränks rätten till rättelse enligt dataskyddsförordningen i fråga om uppgift om vem som är registrerad ägare till ett fordon. Förslaget utgör en begränsning av rätten till rättelse även i förhållande till LVTR, som i detta avseende hänvisar till PUL. Ärenden om rättelse av en uppgift om registrerad fordonsägare kan vidare vara svårutredda och därmed pågå . Liksom utredningen anser regeringen därmed att det är lämpligt att äldre föreskrifter tillämpas på en begäran om rättelse av en uppgift om registrerad fordonsägare som har kommit in till Transportstyrelsen före ikraftträdandet, men som inte har hunnit avgöras före den tidpunkten. Dataskyddslagen innehåller en övergångsbestämmelse med innebörden att överklagande av ett beslut rörande behandling av personuppgifter som har meddelats med stöd av äldre föreskrifter bör prövas enligt dessa föreskrifter. Enligt regeringens uppfattning bör detta gälla även för överklagande av beslut som avser personuppgiftsbehandling enligt LVTR. Övergångsbestämmelser där detta framgår bör tas in i vägtrafikdatalagen. Mot bakgrund av Transportstyrelsens synpunkt kan det nämnas att det i fråga om överklagande av beslut enligt lagen om fordons registrering och användning inte finns behov av motsvarande övergångsbestämmelser. Detta eftersom bestämmelserna i den nya lagen inte materiellt sett avviker från bestämmelserna i . 2018/19:33 Att äldre föreskrifter om skadestånd gäller för skada som har orsakats före ikraftträdandet av nya föreskrifter följer av allmänna rättsgrundsatser (se prop. 1972:5 s. 593). Någon särskild övergångsbestämmelse om detta behövs därför inte (jfr prop. 2017/18:105 s. 176 f.). innehöll drygt 10 miljoner registrerade fordon (exklusive förregistrerade och avregistrerade) varav drygt 7,7 miljoner i trafik. Av dessa har ca 1,6 miljoner fordon en juridisk person som registrerad ägare. genomfördes ca 540 miljoner transaktioner mot registret, Transportstyrelsens kundtjänst svarar på ca 2 miljoner samtal och det sker ca 70 miljoner självserviceärenden. Det finns drygt 6,5 miljoner innehavare av gällande körkort, och knappt 1,1 miljoner innehavare av körkortstillstånd. Antalet registrerade taxi- förarlegitimationer var ca 99 100 och antalet registrerade trafiktillstånd ca 31 000, varav ca 19 700 avsåg godstrafik och ca 8 100 avsåg taxi. Antalet fordon anmälda i yrkesmässig trafik var ca 157 000. En närmare beskrivning av vägtrafikregistret finns i avsnitt 5. Eftersom en mycket stor del av medborgarna och företagen har en regelbunden kontakt, eller på annat sätt är berörda, av Transportstyrelsens verksamhet på registerområdet innebär även en mindre nytta för var och en, en stor samhällsekonomisk vinst totalt sett. Regeringen föreslår i likhet med utredningen att LVTR ersätts med dels en ny vägtrafikdatalag som reglerar personuppgiftsbehandlingen i Tran- sportstyrelsens verksamhet avseende fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn på vägtrafikområdet, dels en ny lag om fordons registrering och användning som reglerar förutsättningarna för ett fordons registrering och användning. Detta innebär en lagteknisk överensstämmelse för all registrering i Transportstyrelsens verksamhet. Regelverket blir härigenom tydligare och mer överskådligt. Genom ändringen blir regelverket även konsekvent i förhållande till flertalet andra särskilda registerförfattningar. Bestämmelserna i den nya lagen om fordons registrering och använd- ning är i princip i oförändrat skick överflyttade från LVTR. Inga materiella förändringar i nu gällande bestämmelser har föreslagits. Förslagen medför alltså inte i något avseende ökade administrativa kostnader i förhållande till nuläget. Regeringen anser dock i likhet med utredningen att regleringen, som är svårtillgänglig, har blivit tydligare genom att flyttas över till en egen lag. Ett tydligare regelverk innebär fördelar för Transportstyrelsen, andra myndigheter samt företag och privatpersoner. Konsekvenser för statliga myndigheter Regeringens bedömning: Förslagen kan förutsättas medföra att förutsättningarna ökar för Transportstyrelsen att använda modern teknik, vilket ökar tillgängligheten till information. författningar bör vidare kunna genomföras snabbare. Införandet av de nya lagarna bedöms medföra initiala kostnader för Det gäller framför allt kostnader för systemutveckling, utbildning av personal och utökade kostnader för Utöver det bedöms det tillkomma vissa permanenta löpande förvaltningskostnader, bestående av en mindre ökning av kostnaderna för systemförvaltning och drift. Transportstyrelsens ökade kostnader bör rymmas inom de befintliga Utredningens bedömning överensstämmer delvis med regeringens. Enligt utredningen skulle förslagen leda till kostnadsbesparingar Remissinstanserna: Transportstyrelsen har vidhållit sitt uttalande att de kostnader som uppkommer inte täcks av befintliga finansiella ramar och att kostnaderna troligen är för lågt angivna. , , ser generellt positivt på förslaget att registret ska innehålla uppgifter som berör trafikskolebranschen och förarutbildningen. förutsätter emellertid att förslagen inte kommer att innebära Förslagen i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med Remissinstanserna: finner att konsekvensutredningen uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvens- utredning vid regelgivning. Transportstyrelsen framhåller att förslaget kommer att medföra ökade kostnader för myndigheten men poängterar att de inte med exakthet gått att fastställa men att de troligen är för lågt angivna och att de inte kan hanteras inom befintlig anslagsram. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen föreslår att vägtrafikdatalagens tillämpningsområde utvidgas till att gälla all behandling av personuppgifter i Transportstyrelsens verksamhet avseende fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn på vägtrafikområdet. i syfte att stärka skyddet för den personliga integriteten och att införa en Regeringen föreslår även att vissa frågor som beslutas av ska beslutas av regeringen. Detta innebär enligt regeringens uppfattning att det kommer att finnas förutsättningar att snabbare genomföra de förändringar av regelverket som behövs för att datortekniken ska kunna utnyttjas effektivt, dvs. blir nödvändigt med en anpassning av regelverken på lagnivå. förändringar av regelverket för personuppgiftshanteringen som följer av ändringar av de materiella regelverk som styr Transportstyrelsens verksamhet bör kunna genomföras snabbare och enklare än . Regeringens bedömning är att förslagen ger Transportstyrelsen de rättsliga förutsättningarna för att myndigheten ska kunna bygga upp sitt 2018/19:33 verksamhetsstöd för en modern informationshantering. Transport- styrelsens verksamhet på vägtrafikområdet förutsätter att den information som Transportstyrelsen förfogar över är lättillgänglig och att den på ett enkelt och effektivt sätt kan spridas till andra myndigheter, kommuner och enskilda aktörer som har behov av den. Genom att öppna upp för en vidare användning av uppgifter om registreringsnummer och chassinummer kommer tillgängligheten till information att öka. Informationshanteringen hos Transportstyrelsen utgör i många avseenden nyckeln till en effektiv informationshantering i samhället i stort. Att Transportstyrelsens informa- tionshantering är effektiv är således av ett övergripande intresse för statsförvaltningen. Regeringen föreslår att det införs en möjlighet att behandla uppgifter om tillstånd att bedriva yrkesmässig verksamhet och om förordnande eller godkännande av personal. Utredningen föreslog att uppgifter om tillstånd att bedriva yrkesmässig utbildning, om överlämnande av rätten att anordna prov och om förordnande av förarprövare och godkännande av trafik- skolechefer, utbildningsledare eller trafiklärare enligt lagen (1998:493) om trafikskolor skulle registreras. Regeringens nu föreslagna ändamål inbegriper de uppgifter som utredningen föreslog. För Transportstyrelsens del kommer behandlingen att leda till att informationen blir lättillgänglig och samlad på ett ställe. Det finns betydande samordningsfördelar med detta. Till följd av behandlingen av uppgifterna kommer det att bli lättare för Transportstyrelsen att på ett effektivt sätt bedriva verksamheten med att meddela tillstånd, att utföra erforderliga kontroller och att sköta tillsynen över verksamheten. I Transportstyrelsens utvecklingsarbete för att ta fram nya informationstjänster kommer myndigheten att behöva besluta nödvändiga myndighetsföreskrifter och rutiner m.m. Förslagen bedöms sammantaget ge myndigheten förutsättningar för en ökad effektivitet. Regeringen föreslår vidare att bestämmelserna om rättelse av en uppgift om vem som är registrerad som fordonsägare ska kunna göras endast om det kan ske utan skada, exempelvis ska den enskilde inte drabbas av skulder som avser någon annan, jfr avsnitt 7.22. Det kommer in ett stort antal ärenden som avser begäran om rättelse av registrerade ägaruppgifter. Regeringen gör bedömningen att de föreslagna ändringarna kan komma att medföra en viss begränsning av denna typ av ärenden. Transportstyrelsens kostnader för den här typen av ärenden kan därmed komma att minska något. Jämfört med den nuvarande regleringen innebär förslagen att Transportstyrelsen ges bättre förutsättningar att använda modern teknik. Genom en teknikoberoende lagstiftning kommer Transportstyrelsen att få stort ansvar för den framtida utvecklingen av teknik och system för personuppgiftsbehandlingen inom vägtrafikområdet. Detta ger Transport- styrelsen stora möjligheter till effektivisering av verksamheten. För det fall det skulle bedömas som lämpligt att reglera registerföring och personupp- giftsbehandling trafikslagsövergripande, är det, som Trafikanalys påpekat i sitt yttrande, fördelaktigt med en teknikoberoende lagstiftning. Detta skulle i sin tur kunna leda till ökad effektivitet för hela Transportstyrelsens verksamhet. Regeringens förslag innebär även att förändringar kan genomföras snabbare än . Trots de effektivitetsvinster som förslagen bedöms kunna medföra Prop. 2018/19:33 kommer införandet av de nya lagarna för Transportstyrelsens del initialt att medföra ett utökat arbete med, och därmed ökade kostnader för systemutveckling, utbildning av egen personal, kundtjänst till följd av viss hantering av uppgifter innan alla systemanpassningar är driftsatta och föreskriftsarbete. Exempelvis måste hänvisningar till den upphävda lagen och förordningen i föreskrifter, informationsmaterial och blanketter ersättas med hänvisningar till de nya lagarna och förordningarna. Detta gäller även om bestämmelserna inte ändras i sak. Transportstyrelsen behöver också initiera ett utvecklingsarbete för att ta fram nya informationstjänster. Med hänsyn till att Transportstyrelsens verksamhet på vägtrafikområdet i mycket stor utsträckning är automatiserad och involverar en rad olika it-system och komponenter, innebär förändrade förutsättningar för exempelvis sökning och omfattning av registrering att stora systemförändringar måste genomföras. Särskilt förslaget om en utvidgning av tillämpningsområdet för regelverket, från att gälla enbart vägtrafikregistret till att även innefatta bl.a. stödjande ärendehanterings- system, medför att stora systemförändringar blir nödvändiga att genomföra. gjorde vissa antaganden och beräkningar kring kommande kostnader vid ett införande. Transportstyrelsen har i sitt remissvar framfört att de i utredningen angivna kostnaderna troligen är för lågt angivna, men att kostnaderna inte slutligt kan beräknas förrän innehållet i de förordningar som ska beslutas i anslutning till de föreslagna lagarna är känt. Myndigheten har härefter, i sitt svar på de remitterade förslagen till nya förordningar, preciserat sina kostnader. Sammantaget bedömer Transportstyrelsen att de initiala utgifterna uppgår till –2026. Av dessa avser kostnader för systemutveckling, kostnader för kundtjänst –2021, kostnader för utbildning och uppdatering av intern information och blanketter och kostnader för framtagande av nya föreskrifter. Vidare uppkommer enligt Transportstyrelsen permanenta förvaltningskostnader bestående av kostnader för systemförvaltning och drift. Dessa kostnader bedöms öka stegvis i takt med att systemet utvecklas och tas i drift, med en permanent effekt på fr. o. m . Utifrån förslagen till förordningar bedömer Transportstyrelsen att möjligheterna till kostnadsbesparingar är mycket små. De ändrade bestämmelserna om rättelse av uppgift om registrerad fordonsägare bedöms dock kunna minska handläggningskostnaderna för myndigheten med 0,5–1,. Transportstyrelsen kommer således att få ökade kostnader med anledning av förslagen. Till skillnad från Transportstyrelsen gör dock regeringen bedömningen att kostnaderna bör rymmas inom myndighetens befintliga anslagsram. Regeringens bedömning: Förslaget att möjliggöra direktåtkomst till fotografier innebär en kostnadsbesparing för . Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: , , anser att , i samband med vägkontroller, smidigt bör kunna få tillgång till uppgifter som kan verifiera att en person som utger sig för att vara trafiklärare respektive privat handledare, verkligen har giltiga tillstånd. Förslagen i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: finner att konsekvensutredningen upp- fyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen om konsekvensutredning vid regel- givning. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen föreslår att ska ges direktåtkomst till fotografier för identitets- kontroll i samband med kontroll av förarbehörighet. verksamhet kan enligt regeringens mening effektiviseras genom att polisen ges möjlighet att hämta in nödvändiga uppgifter på ett enkelt och rationellt sätt. Dåvarande i har uppskattat att, baserat på antalet nykterhetskontroller som ska genomföras , det genomförs cirka 2,5 miljoner kontroller av förare . Enligt polisens uppskattning har av dessa inte tagit med sig sitt körkort. Detta innebär att det vid cirka 125 000 tillfällen krävs åtgärder för att fastställa identiteten på föraren. En sådan kontroll består ofta i slagningar i register, kontrollfrågor till föraren om detaljer som denne torde vara ensam om att känna till såsom t.ex. fullständiga personuppgifter avseende såväl föraren som dennes närmaste anhöriga samt när, var och hur dennes körkort utfärdades. Efter denna typ av kontroll kan det enligt ibland finnas anledning att med andra åtgärder fastställa identiteten. Om kontroll av förarens identitet i stället kunde ske genom direktåtkomst till körkortsfotot har dåvarande i uppskattat tidsbesparingen till i genomsnitt för varje kontroll. Detta innebär minskade kostnader för polismyndigheten på , eller . Regeringens bedömning: Förslaget att möjliggöra direktåtkomst till fotografier kommer att innebära en effektivisering och kostnads- besparing även för Säkerhetspolisen och . Förslagen i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: finner att konsekvensutredningen upp- fyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen om konsekvensutredning vid regel- givning. Skälen för regeringens bedömning: Säkerhetspolisen och Kustbe- Prop. 2018/19:33 vakningen kommer, liksom , att kunna effektivisera sina respektive verksamheter om direktåtkomst till fotografier medges. Regeringens bedömning: Förslagen innebär inte några ökade kostnader för Domstolar. Utredningens bedömning överensstämmer inte med regeringens. Utredningen bedömer att förslagen kan beräknas leda till en kostnadsbesparing om för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Remissinstanserna: Kammarrätten i ifrågasätter att kostnaderna för de allmänna förvaltningsdomstolarna verkligen kommer att minska. Kammarrätten anser att antalet överklaganden av avvisnings- beslut kan komma att öka. Kammarrätten anser också att mål som rör ägaruppgifter är av förhållandevis enkel beskaffenhet och därför inte lika kostsamma som ett genomsnittligt mål. Förslagen i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer i huvudsak med regeringens. I utkastet görs bedömningen att förslagen medför marginellt minskade kostnader för Domstolar. Remissinstanserna: Kammarrätten i ifrågasätter att kostnaderna för de allmänna förvaltningsdomstolarna kommer att minska. Även om möjligheterna att få rättelse minskar innebär det inte med automatik att antalet ärenden med begäran om rättelse kommer att minska. Kammarrätten anser att antalet överklaganden i stället kan komma att öka, vilket innebär att kostnaderna för domstolarna blir högre – om än finner att konsekvensutredningen uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Skälen för regeringens bedömning: Möjligheterna att få rättelse av en uppgift om registrerad fordonsägare minskar med regeringens förslag. Det är dock svårt att med någon säkerhet uttala sig om hur denna begränsning kommer att påverka antalet beslut som överklagas till allmän förvaltnings- domstol. Regeringen gör ovan bedömningen att förslagen kan komma att leda till något färre ärenden om rättelse hos Transportstyrelsen. Det kan innebära en viss minskning även av antalet mål i domstol. Å andra sidan kan de föreslagna begränsningarna leda till en större andel avslagsbeslut, vilket kan medföra en ökad måltillströmning i domstol. Regeringen bedömer sammantaget, till skillnad från Kammarrätten i , att förslagen inte innebär några ökade kostnader för Domstolar. 2018/19:33 11.2.5 Övriga myndigheter Regeringens bedömning: Förslagen kan inledningsvis innebära vissa marginella engångskostnader, men förväntas på leda till kostnadsbesparingar, exempelvis genom minskade administrativa kostnader för myndigheterna. De beräknade kostnadsökningarna bör emellertid kunna rymmas inom ram. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna har inte yttrat sig i denna del. Bedömningen i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med regeringens.