prop · H603146 · 2019-06-26 00:00:00 — Syftet med granskningen av slutredovisningarna är att kontrollera att medlen används för avsett ändamål, att följa upp i vilken omfattning projekten lever vidare samt ge kunskap om under vilka betingelser Allmänna arvsfondens pengar lämnar spår. slutredovisades totalt 138 projektstöd som kategoriserades enligt nedan. Lokalstödsprojekten ingår inte i kategoriseringen. I bilaga 3 görs också en kort beskrivning av respektive projekts överlevnad i kategori 3 och 4 efter det att finansieringen ur Allmänna Arvsfonden upphört. Kategori 1 – Projekt som inte lämnar några spår I kategori 1 ingår de projekt som inte lyckades genomföra den verksamhet som de hade beviljats medel för. Två av de slutredovisade projekten hamnade i denna kategori. Anledning till att projekten inte lyckades var bland annat att de inte var tillräckligt förankrade i de planerade samarbetsorganisationerna. Uppföljningar av de två projekten visar dock att de erfarenheter som gjordes inom projekten i vissa fall ligger till grund för föreningens fortsatta utvecklingsarbete. Kategori 2 – Projekt som genomfört den verksamhet som planerats I denna kategori finns de projekt som har gjort det som stod i deras projektplan, men som inte på ett tydligt sätt lever vidare efter projektets slut. slutredovisades 60 projekt som tillhör denna kategori. Majoriteten av dessa projekt handlar om att utifrån erfarenheter från målgruppen ta fram metoder, handledningar och kunskap. Ämnena kan variera och omfatta exempelvis föräldrastöd, om rättigheter för människor med funktionsnedsättningar och blödarsjuka. Projekten i denna kategori har genomförts enligt plan men har vid redovisningstillfället inte lämnat några synliga spår i det fortsatta arbetet. Enligt projekten krävs det mycket tid för att sälja in och marknadsföra sina tjänster och material, tid som inte längre finns när projektet är avslutat. Även om de aktiviteter som genomförts inom projektet inte längre finns kvar kan de verksamheter som bedrivits under projektets gång varit av stor betydelse för dem som varit delaktiga. Ett exempel är unga som fått hjälp att komma vidare i sina studier och barn och unga som parallellt med odlingsarbete tagit del av workshops och föreläsningar om demokrati, mänskliga rättigheter och hållbar utveckling. Här finns också exempel på nya samarbeten som uppstått, exempelvis RG Aktiv Rehabilitering som samarbetat med Refugees Welcome och och i som samarbetat med sfi och boenden för ensamkommande. Kategori 3 – Erfarenheterna från projekten lever vidare I denna kategori finns projekt som har tagit fram en metod eller ett nytt arbetssätt som sedan används i organisationen eller av aktörer utanför organisationen, exempelvis inom offentlig sektor. Erfarenheterna tas tillvara på ett tydligt sätt, men det kan vara svårt att få en uppfattning om i vilken utsträckning det sker. Ett exempel på detta är Föreningen – jag är bara en påse med pengar. Syftet med projektet var att barn och unga skulle komma till tals när det gäller insatser och beslut rörande exempelvis familjehemsplacering. Föreningen håller nu workshops och föreläsningar som köps in av . Ett annat exempel är projekt , som utvecklat metoder för hur civilsamhället i samarbete med gymnasiet kan arbeta för att motverka studiefrånvaro eller studieavbrott bland elever med psykisk ohälsa. En person från Fontänhuset arbetar nu som lots på skolan för att stötta de unga. Ungdomarna deltar i Fontänhusets verksamheter efter skolan . Slutligen kan nämnas projekt samma scen, vars syfte var att bli en förebild för hur man kan rasera fördomsmurar mellan olika elevgrupper. Projektet har genomförts parvis med olika skolor. Projektet avslutas med en gemensam konsert där eleverna står på samma scen och spelar för sina skolor. Föreningen fortsätter sin verksamhet med medel från Skapande Skola. Tjugofem av de slutredovisade projekten har av Arvsfondsdelegationen kategoriserats inom denna kategori. Kategori 4 – Verksamheten lever vidare I denna kategori finns projekt där verksamheter lever vidare helt eller delvis och finansieras av organisationen själv eller av kommun, landsting, via avgifter eller statliga medel. Ett exempel är projekt , vars syfte var att utveckla en estetisk verksamhet för äldre ungdomar och vuxna med intellektuella funktionsnedsättningar. Projektet har mynnat ut i en daglig verksamhet enligt LSS, där människor med intellektuella funktionsvariationer kan arbeta professionellt med scenkonst. Verksamheten lever nu vidare som ett socialt företag som drivs av Kulturcentrum väst och genom att kommunen köper platser. Ett annat projekt där verksamheten lever vidare är Enter projekt som ville skapa ett nationellt nätverk och organisation för it-guider i landet. Målgruppen var nyanlända ungdomar med särskilt fokus på ensamkommande flyktingar. Genom att vara itguider på träffpunkter för seniorer skulle unga få träna det svenska språket. finns it-guider i sex kommuner finansierade av respektive kommun och länsstyrelserna via direktupphandling samt ett IOP på en plats. Det är inte helt enkelt att säkerställa hur projekten finansieras då det ofta handlar om flera olika typer av finansiering . Förutom av medlemsavgifter finansieras verksamheterna av offentlig sektor som både köper tjänster, ger bidrag av olika slag och ger personer med olika typer av försörjningsstöd möjlighet att medverka i projekten. 2018/19:146 Av de 51 projekt som Arvsfondsdelegationen kategoriserat i denna kategori har majoriteten någon form av finansiering av offentlig sektor som använder metoden, köper in tjänster eller ger ekonomiskt bidrag. I andra avslutade projekt fortsätter organisationen det arbete som påbörjats. De verksamheter som bedrivs handlar i huvudsak om olika metoder som tagits fram men också om information och stöd. Ett exempel är Föreningen . Syftet med projektet var att bygga en ungdomssektion inom föreningen som skulle drivas av unga människor med funktionsnedsättning. har en ny ungdomsförening kallad We are one bildats. Ytterligare ett exempel är Bygdegårdarnas Gotlandsdistrikt, Occupy Bygdegården , vars syfte var att starta och etablera ungdomsverksamhet inom bygdegårdsrörelsen på . Tre nya Vi Ungaföreningar startades och verksamheten har blivit modell för som förvaltar konceptet och fortsätter utvecklingen runt om i landet. Gemensamt för flera av projekten var att de samverkade redan på ett tidigt stadium med offentlig sektor. 6.2.2Arvsfondsdelegationens kategorisering av projektens överlevnad 2018 Genomgången av 138 inkomna slutredovisningar utmynnar i följande kategorisering av överlevnad efter det att finansieringen ur Allmänna arvsfonden upphört. Uppföljningen av slutredovisade projekt, se tabell 6.2, visar att (76 projekt i kategorierna 3 och 4) av projektens verksamhet lever vidare i någon form. I huvudsak framträder tre bidragande faktorer till i vilken mån en organisation lyckas genomföra sitt projekt så att erfarenheter och kunskaper tas tillvara: •Projektförankring, både inom den egna organisationen och externt, är en viktig förutsättning för att erfarenheterna ska kunna leva vidare. Förankring är viktig både på lednings- och verksamhetsnivå såväl i den egna organisationen som hos aktörer man ska samarbeta med eller som kan vara tänkbara finansiärer . Inte minst viktigt är att den tänkta målgruppen för projektet är med och påverkar utformningen av Skr. 2018/19:146 verksamheten. •Dokumentation är en annan avgörande faktor för att kunna ta tillvara erfarenheter och kunskaper. Att dokumentera och sätta ord på sitt arbete är värdefullt både för att utveckla den egna verksamheten och för att sprida erfarenheterna vidare. •Tiden är ytterligare en betydelsefull faktor. Att engagera och förankra en projektidé för att genomföra den tar tid. Arvsfondsdelegationens kategorisering av projektens överlevnad 2007–2018 har 1 643 avslutade projekt kategoriserats utifrån vad som händer med projekten efter det att Allmänna arvsfondens finansiering upphört. Av tabell 6.3 framgår att av projekten lever vidare för kanslifunktionens granskning (835 projekt i kategori 3 och 4). slutredovisades ingen utvärdering av något enskilt projekt. Forskarnas kategorisering av projektens överlevnad 1994–2017 Under har 1205 projekt kategoriserats av forskare utifrån deras grad av överlevnad. Enligt forskarnas bedömning lever (584 projekt) vidare i någon form efter det att finansieringen ur Allmänna arvsfonden har upphört. Forskarna har funnit en lägre överlevnadsgrad än den uppföljning som Arvsfondsdelegationen genomfört. Det är inte säkerställt vad som ligger bakom skillnaden men en möjlig förklaring är att forskarna har följt projekt som ligger längre tillbaka i tiden och att det ställs tydligare krav på att de projekt som beviljas ska ha en plan för överlevnad. * slutredovisades ingen utvärdering av enskilda projekt Arvsfondsdelegationens projekt ur ett Utvärderingsarbetet med frågor om jämställdhet avser att synliggöra om och på vilket sätt projekten utmanar den rådande maktstrukturen i ett inter- Genusperspektivet uppmärksammas i så väl hand- läggning av ärenden som i de utvärderingar som initieras. göra könsmaktsordningen i de projekt som beviljas medel görs en upp- följning av hur stor andel av projektledarna som är män respektive kvin- Arvsfondsdelegationen följer också upp de projekt som riktar sig enbart till män respektive kvinnor för att få kunskap om vilka fråge- ställningar som det civila samhällets organisationer uppmärksammar alternativt inte uppmärksammar ur ett genusperspektiv. Studier av det civila samhällets organisationer har visat att män oftare deltar på högre nivå i organisationerna än kvinnor, som i högre utsträck- ning än män återfinns på positioner med begränsad makt men med stort Detta bekräftas i studie av arvsfondsprojekt, Projektledaren, organisationen och projektet. Studien visar att projekt- ledarna i allmänhet är högutbildade kvinnor () i alla åldrar. studien framgår också att är heltidsanställda medan är anställda på halvtid eller mindre. I de projekt som slutredovisades var av projekt- I arton av projekten var ledarskapet delat mellan en man och en kvinna. När det gäller lokalstödsprojekten gäller det omvända där majoriteten av projektledarna är män. Att leda projekt, starta upp och genomföra verksamheter med syfte att pröva nya metoder, möta och ge stöd åt människor som lever i utsatta situationer, leda volontärer och ansvara för en budget innebär sannolikt både stort ansvar och makt i situationen. Däremot har en projektledare inte nödvändigtvis makt över sin situation i alla lägen. Det finns ingen större skillnad vad det gäller vilken typ av organisation och vilka typer av verksamheter som män och kvinnor är projektledare för. Här skiljer sig arvsfondsprojekten från studier som visar att kvinnor oftare än män är engagerade inom omsorg, solidaritet och kultur. Av de projekt som Arvsfondsdelegationen beviljade stöd till bedriver sex verksamheter som riktar sig enbart till män. Tre av projekten drivs av riksorganisationen (tidigare Män för Ett av projekten är Mannen Myten som syftar till att utmana och förändra destruktiva maskulinitetsnormer. med killar och unga män, främst från förorter och glesbygd, som bär på erfarenheter av att befinna sig i olika positioner i olika maktordningar. Det övergripande målet är att utveckla kunskap och metoder så att jämställdhetsarbetet blir relevant för fler killar och unga män samt att deras engagemang ökar. Projektet för ett liv fritt från våld syftar till att utveckla en modell, som dels ökar pojkars och unga mäns stödsökande i relation till våld, dels skapar metoder för att samtala med denna grupp på ett nytt sätt. Samtalsinsatserna riktar sig i första hand till pojkar och unga män som själva utövar våld och i andra hand till dem som både blivit utsatta för och utövat våld. MÄNs tredje projekt 2.0, genomförs tillsammans med Unizon och ROKS och har som syfte att vidareutveckla metodmaterialet Machofabriken till att omfatta ett bredare våldsperspektiv och normförändrande arbete. Föreningen 4U testar att inom ramen för sin killjoursverksamhet ta fram ett metodutvecklande behandlingsarbete med unga våldsutövare i åldrarna 13–och Stiftelsen kyrkliga driver projektet och deras barn i , och med syfte att förbättra barns livsvillkor genom att stärka relationen mellan pappor och deras barn. projekt är olika – olika är bra, har som syfte att påverka och ändra värderingar och beteenden hos pojkar som försvårar för flickor med utländsk bakgrund att börja spela fotboll och att gå med i en fotbollsförening. Sjutton projekt riktar sig enbart till kvinnor eller har särskilda strategier för att nå kvinnor. Sex projekt genomförs av idrottsföreningar som vill bana väg för att flickor och kvinnor ska ges möjlighet att idrotta och ta större plats i olika sporter, kommittéer och utskott. Organisationen är ett exempel som med projektet arrangerar särskilda träningsläger för tjejer. Genom att också ta fram en handlingsplan för en jämlik e-sport hoppas projektet medverka till nya sammanslutningar av spelande tjejer samt medverka till att etablera föreningar upprättar planer för en mer jämställd verksamhet. Fyra organisationer bildade på etnisk grund vänder sig till flickor och unga kvinnor. vill med sitt projekt i hand – vägen till bättre välbefinnande skapa förutsättningar för unga romska kvinnor, 16–, som av olika anledningar mår dåligt, att få stöd och coaching till en bättre hälsa. Detta sker genom att varje individ får en ung romsk kvinnlig coach/i samma ålder som är utbildad hälsoinspiratör. Den somaliska föreningen har som mål att med sitt projekt kan stärka, utbilda och coacha flickor och unga kvinnor med somalisk bakgrund, så att de kan verka som ledare i projekt, föreningar, företag och i övriga samhället. Föreningen horn av arbetar i projektet attityder mot en skadlig tradition, med att i samverkan med ta fram en lokalt förankrad handlingsplan för att förebygga könsstympning. Flera projekt som har nyanlända barn och ungdomar som målgrupp vill i sina projekt särskilt uppmärksamma flickor och unga kvinnor. Ett exempel är till kvinna som med projektet 2018/19:146 Gemaket, vänder sig till nyanlända unga kvinnor för att öka deras delaktighet, skapa mötesplatser och möjliggöra erfarenhetsutbyte mellan nyanlända och etablerade svenskar. Ett flertal projekt har som syfte att engagera unga kvinnor i musik och kultur och samhällsfrågor. Ett exempel är ABF Umeåregionens projekt grrrl – den rosa metoden, som ska ta fram nya metoder för hur studieförbund och musikföreningar kan arbeta med musikverksamhet, för att ge tjejer och unga transpersoner samma möjlighet som män att bli och vara musiker. Projektet kommer göra en behovskartläggning och utifrån den utveckla nya pedagogiska metoder för musikhandledning och kompetensutveckling av tjejer och transpersoner i åldern 16–som vill spela musik. Ett annat exempel är föreningen , vars målgrupp är unga kvinnor och hbtq-personer som med projektet set for Action vill utveckla nya typer av möten mellan den kulturella och den ideella sektorn och mellan olika rörelser såsom den feministiska och den antirasistiska. 6.2.4Uppföljning av målgruppens delaktighet i arvsfondsprojekten Arvsfondsdelegationens uppföljnings- och utvärderingsverksamhet visar att fondens medel lämnar spår, men också att många utmaningar återstår för att säkerställa att fondens medel når ut till målgrupperna oavsett ålder, kön, etnicitet, sexualitet, socioekonomisk bakgrund, funktionsnedsättning och plats. En annan utmaning är att fondens målgrupper får reella möjligheter att också ha inflytande över och i de verksamheter som bedrivs. Syftet med uppföljningen av målgruppens delaktighet är att synliggöra målgruppens roller i projekten, hur de får en röst, hur man når målgruppen och vilka projekten når respektive inte når. Ett av kriterierna för att beviljas medel är målgruppens delaktighet. Handläggarna lägger stor vikt vid målgruppens delaktighet i beredningen av projektansökningar. Hur deltagandet ser ut i olika samhällsgrupper och möjligheten att påverka detta är svårare att få en bild av och att påverka då föreningar och organisationer har sina unika förutsättningar. Vissa lokala föreningar är en del av en riksorganisation med långa anor. Andra organisationer är nya och utvecklade ur specifika behov och idéer som kan kopplas till den lokala platsen. Många organisationer med regional eller nationell förankring har en central organisation och avser, utifrån ett uppdrag eller en övergripande ambition att skapa bättre förutsättningar för andra än dem som är medlemmar i föreningen. I det följande sammanfattas hur delaktigheten redovisats i de projekt som slutredovisats . Initiativet till arvsfondsprojekten tas ofta i en intresseorganisation där organisationen representerar målgruppen. har ett behov eller en möjlighet uppmärksammats och efterfrågats av en enskild person ur målgruppen. I vissa fall kommer initiativet från en person utanför målgruppen. Vilken roll målgruppen har i planeringen av projektet framgår inte alltid i Vanligt förekommande är dock att målgruppen finns med i en referensgrupp och delar med sig av sina erfarenheter och När det handlar om små barn eller personer som har svårt att kommunicera kan även anhöriga och personal föra målgruppens talan. Inflytande över och delaktighet i projekten Enligt projektens slutredovisningar är det främst i planeringen och genom- förandet av projektet som målgruppen får ett reellt inflytande och kan vara Därmed inte sagt att de alltid även får inflytande i övriga delar av organisationens verksamhet. Projekten skapar arenor och mötesplatser där människor med liknande erfarenheter, idéer och drömmar möts. dela gemensamma erfarenheter med andra ger en positiv identitets- utveckling som kan bilda motvikt mot den negativa identitet som marginaliserade grupper tilldelats av majoritetssamhället. målgruppen redskap att sätt ord på sina erfarenheter, bryta med ett destruktivt liv och redskap att gå vidare exempelvis till arbete och studier. Redskapen kan vara film eller teater, framtagande av ny teknik eller ett Genom medverkan i projekten och föreningslivet blir människor delaktiga i ett sammanhang och i samhället. Vilka når projekten och hur? Vilka når man inte? Civilsamhället framställs ofta som en plats där marginaliserade grupper kan göra sina röster hörda genom att organisera sig, och engagemang i civilsamhället förknippas ofta med ökat inflytande och resurser. det extra viktigt att ställa frågor om vilka röster som får inflytande i civilsamhället och vilka som utestängs. Vilka projekten når och inte är svårt att få en uppfattning om då det sällan framgår av projektens redovisning. Ofta redovisas antal män och antal kvinnor som deltagit i projekten, men andra maktordningar som klass, sexualitet, etnicitet och funktionsförmåga saknas, om det inte är det som utmärker den specifika målgruppen. I första hand når projekten sina egna medlemmar. sektorn är ofta samarbetspartner och utgör en arena för utförande och en ingång för att få kontakt med målgruppen. Skolan, både förskola, grund- skola, gymnasieskola, grund- och gymnasiesärskola är de vanligaste arenorna för projekt. Därav kan man dra slutsatsen att många projekt når ut till ett brett spektrum av barn och unga. Detta säger dock inget om inflytande och valfrihet att delta, men å andra sidan når projekten sannolikt unga som annars aldrig skulle komma i kontakt med föreningslivet och Detta är ett dilemma som Allmänna Arvsfonden försöker hålla levande i sin handläggning. Vilken roll har målgruppen efter projekttidens slut? I bedömningen av målgruppernas delaktighet i projekten ingår även vilken roll den aktuella målgruppen har efter projektets slut. Ett exempel är unga med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar som varit med och startat en skate- och kickbikeverksamhet och som leder verksamhet och sitter i föreningens styrelse. Ett annat exempel är Barnombudet i län vars projekt hemma resulterat i en ny organisation vars syfte är att 2018/19:146 lyfta fram barns och ungas perspektiv och erfarenheter av placering i familjehem och HVB-hem och där hela styrelsen består av målgruppen. Ett tredje exempel är ABF Sydhallands projekt positiv kraft som startat ett socialt företag med restaurang och kulturscen där unga som står långt från arbetsmarknaden och nyanlända unga kan få ett första steg in i arbetslivet. Lokalstöden används till många olika slags byggnationer, från anläggning av utegym, nybyggnation av aktivitetshallar, större tillgänglighetsanpassningar av lokaler och anläggningar till ombyggnation av cirkusträningslokaler. Delaktigheten ser därför väldigt olika ut, allt från att initiativet kan ha kommit från målgruppen till att hela bygden är involverad i planering och byggande. Också när det gäller lokalstöden är det oftast via föreningen eller någon annan intresseorganisation som målgruppen får en röst. Det kan vara svårt för målgruppen att ha inflytande över den faktiska byggnationen, men däremot är målgruppen alltid involverad när det gäller planeringen och genomförandet av den faktiska verksamheten. Majoriteten av lokalstöden har någon form av samverkan med offentlig sektor, vanligtvis fritids, särskolan och skolan. Inte sällan innebär lokalstödsprojekten att organisationen når en ny målgrupp, inte minst personer med funktionsnedsättning. I dessa lokalstöd förekommer också samarbeten med funktionshindersorganisationer och i några fall också med boenden för personer med funktionsnedsättning. De utvärderingar som Arvsfondsdelegationen initierar spänner över ett vitt fält och omfattar både pågående projekt och projekt som genomfördes . Utvärderingarna sker i tre steg – en genomgång av projektens dokumentation som består av ansökningar, redovisningar och slutrapporter, en enkätstudie och ett antal fallstudier som inkluderar besök och intervjuer. Utvärderingarna genomförs av forskare från en rad olika forskningsdiscipliner såsom folkhälsovetenskap, etnologi, företagsekonomi och socialt arbete. har Arvsfondsdelegationen finansierat 52 utvärderingar som redovisats. Inom ramen för dessa utvärderingar har forskarna gjort en bedömning av överlevnaden av de 1 205 projekt som utgjorde projektpopulationen. ingår drygt 325 projekt i pågående utvärderingar. 6.2.6Uppföljning av avslutade arbetsmarknadsprojekt Allmänna arvsfonden har finansierat ett stort antal arbetsmarknadsprojekt. Projekten har syftat till att människor som står långt från arbetsmarknaden ska få ett arbete eller gå vidare till studier. har fjorton arbetsmarknadsprojekt slutredovisats, varav tre riktar sig till unga och de övriga till personer med funktionsnedsättning. I detta avsnitt redo- Skr. 2018/19:146 visas den särskilda uppföljning som gjorts av kanslifunktionen av dessa Projekten är mycket olika och spänner över ett brett fält av åtgärder, verksamheter och metoder – allt från studiebesök och praktik, att starta arbetsförmedling för personer med funktionsnedsättning till att länka samman arbetslivserfarenhet, utbildning och idrott och föreningsengagemang. Arbete lyfts ofta fram som ett verktyg för delaktighet, egenmakt och hälsa, men flera av projekten poängterar att det innebär så mycket mer, t.ex. att det handlar om människors hela livssituation och om möjligheten att få göra något på riktigt även om det inte är i form av ett avlönat arbete. Projekten har i flera fall utvecklat metoder och förhållningssätt som gjort att målgruppen unga och eller personer med funktionsnedsättning kommit närmare arbetsmarknaden. Man har med andra ord försökt sänka ett antal trösklar. Men i första hand har det handlat om att öka självförtroendet och handlingsutrymme hos deltagarna. Att vara flexibel och att utgå från målgruppens behov och att skapa förtroendefulla relationer är viktiga framgångsfaktorer som projekten framhåller i sina redovisningar.