prop · H603100 · 2019-04-10 00:00:00 — Att de totala statsbidragen ändå är relativt oförändrade i prognosen beror på att migrationsrelaterade statsbidrag minskar som andra statsbidrag ökar. Eftersom behoven av migrationsrelaterad verksamhet minskar bedöms kommuner och landsting kunna styra resurser till övrig verksamhet . av snabb tillväxt av investeringsutgifterna bedöms utvecklingen av dessa dämpas . Den snabba utvecklingen av investeringsutgifterna har lett till att sektorns finansiella sparande har minskat betydligt . Resultatet antas öka någon miljard jämfört med . Eftersom investeringsutgifterna bedöms plana ut i prognosen beräknas det finansiella sparandet inte fortsätta minska i samma takt som . Det finansiella sparandet bedöms sammantaget minska något under prognos- perioden (se tabell 7.15). P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Tabell 7.15 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2018, prognos 2019–2022 -0,7 -0,7 -0,8 -0,7 -0,7 Procent av skatter och Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1Utfall 2018 enligt NR, vilket kan skilja sig från regeringens prognos för den offentliga sektorns skatteinkomster som redovisas i avsnitt 5. 2Kommunsektorns kompensation för mervärdesskatt är inkluderad i övriga inkomster och inte i statsbidragen. 3Inkluderar nettoköp av mark. Eftersom försäljningen vanligtvis överstiger köp är denna nettopost negativ, vilket minskar de redovisade utgifterna med några miljarder kronor . Källor: och egna beräkningar. Kommunsektorns inkomster består framför allt av inkomster från skatt på arbete (främst inkomst av tjänst och näringsverksamhet samt pensioner) och av statsbidrag. Tillväxten av antalet arbetade timmar bedöms bromsa in åren 2019–2022 jämfört med de senast föregående åren. Lönesummans tillväxt som var hög 2018 förväntas därför bli lägre . Lönesumman beräknas öka med i genomsnitt vilket kan jämföras . Det medför att de kommunala skatteinkomsterna P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 förväntas växa i långsammare takt 2019–2022 än föregående fyraårsperiod (se diagram 7.5). Utvecklingen av de kommunala skatte- inkomsterna är dock något dämpad både 2018 och 2019, till följd av att beslutat om sänkt inkomstskatt för personer . Pensionsutbetalningarna som också ingår i det kommunala skatteunderlaget, bedöms öka med i genomsnitt . Det är ungefär samma utveckling som de hade 2018. Diagram 7.5 Lönesumma och kommunala skatteinkomster Utfall 2000–2018, prognos 2019–2022 00 02 04 06 Källor: och egna beräkningar. Vid förändringar av skattelagstiftningen som påverkar det kommunala skatteunderlaget neu- traliseras i regel effekterna av dessa genom att nivån på de generella statsbidragen höjs eller sänks (s.k. skattereglering). I den nuvarande prognosen påverkas kommunsektorns skatte- inkomster framförallt av att beslutat om sänkt inkomstskatt för personer . De kommunala skatteinkomsterna bedöms bli ca lägre 2019 till följd av skattesänkningen men kommunsektorn kompenseras för detta genom höjning av de generella statsbidragen. Kommuner och landsting får bidrag från staten i form av dels generella statsbidrag, dels riktade statsbidrag. utgör de generella statsbidragen och de riktade stats- bidragen ca 10 respektive 6–av kommunsektorns inkomster. De generella statsbidragen ökar ca 2019 vilket delvis beror på kompensa- tionen avseende kommunsektorns minskade skatteinkomster till följd av sänkt skatt för personer . Ökningen av de generella statsbidragen 2019 beror även på att beslutat ytterligare permanenta tillskott till De generella statsbidragen fortsätter öka även 2020 i enlighet med den av beslutade budgeten . De riktade statsbidragen finansieras från ett flertal olika utgiftsområden. Bidragen från utgiftsområdena 8 Migration och 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering sjönk till ca 2018 efter att ha varit betydligt högre . Under prognos- perioden förväntas bidragen från dessa två utgiftsområden minska med ytterligare ca i nivå till följd av färre asylsökande i mottagningssystemet och färre nyanlända i etableringsinsatser. Sammantaget antas de totala statsbidragen minska något . Av kommunsektorns totala utgifter utgör konsumtion den största delen, dvs. välfärdstjänster inom främst vård, skola och omsorg. Kommunerna och landstingen har därutöver utgifter för investeringar och trans- fereringar, t.ex. utgifter för ekonomiskt bistånd. Den kommunala konsumtionen fördelas mellan ett antal verksamhetsområden. Störst andel av konsumtionsutgifterna går till hälso- och sjuk- vård. Därefter följer utgifter för omsorg och för utbildning. Den demografiska utvecklingen har stor betydelse för behovet av resurser inom olika välfärdstjänster. Om exempelvis antalet elever ökar behöver fler lärare anställas för att inte lärartätheten ska sjunka. har befolkningen ökat i en allt snabbare takt, men avtog något 2018. Befolkningsökningen väntas fortsätta avta gradvis –2022. Det är framför allt antalet barn som ökar snabbare än övriga befolkningen och bidrar till den höga ökningstakten. Även antalet äldre () ökar snabbare än befolkningen i stort. I diagram 7.6 visas en modellberäkning av hur mycket konsumtionsvolymen (dvs. mängden arbetade timmar, lokaler och förbrukningsvaror etc.) inom den kommunala sektorn behöver öka för att tillgodose det demografiskt betingade behovet. I denna beräkning tas ingen hänsyn till möjligheterna att effektivisera verksamheten. har behoven ökat i en allt högre takt. Även om ökningstakten dämpas 2019–2022 bedöms den vara betydligt högre än under perio- den . Diagram 7.6 Konsumtionsutveckling motsvarande det demografiska behovet i kommunsektorn, modellberäkning Procentuell förändring (hö) Nivå (vä) Utveckling, snitt 2000–2013 respektive 2014–2022 (hö) 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. De faktiska konsumtionsutgifterna i kommun- sektorn ökade i fasta priser 2018, en något starkare utveckling än 2017 (se diagram 7.7). Framöver bedöms konsumtionsutveck- lingen dämpas successivt då inkomstutvecklingen blir svagare. Både skatteinkomster och stats- bidrag väntas öka långsammare än de har gjort –2017. Mot slutet av prognosperioden upphör tidsbegränsade stats- bidrag till kommunsektorn. Detta bidrar till att konsumtionsutvecklingen i slutet av prognos- perioden blir ännu svagare. Diagram 7.7 Kommunala konsumtionsutgifter Årlig procentuell förändring. Utfall 2000–2018, prognos 2019–2022 Medel 2000-2018 fasta priser Medel 2000-2018 löpande priser 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. I kommunsektorns finansiella sparande och resultat ingår konsumtionsutgifterna i löpande priser, dvs. Prisut- vecklingen i konsumtion styrs främst av löneutvecklingen i sektorn. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 i kommunsektorn beräknas öka med 2,5–3,2019–2022. Detta innebär att de kommunala konsumtionsutgifterna ökar i en snabbare takt i löpande priser än i fasta priser (se diagram 7.7). Utgifter för transfereringar, räntor och investeringar av kommunsektorns totala utgifter består av transfereringar till staten, näringslivet och hushållen. Denna andel har varit i princip och bedöms även vara det i prognosen. Kommunsektorns transfereringar till staten utgörs främst av sektorns del av assistansersättningen. Trans- fereringarna till näringslivet utgörs främst av subventioner till företag, exempelvis subven- tioner av kollektivtrafiken. Transfereringarna till hushållen består bl.a. av pensioner och eko- nomiskt bistånd. Transfereringarna till hushållen i form av ekonomiskt bistånd utgör av kommunsektorns utgifter. Ränteutgifterna bedöms öka något 2019–2022, främst till följd av stigande räntenivåer, men också till följd av ökad skuldsättning. Kommunsektorns investeringsutgifter har ökat kraftigt . uppgick sektorns fasta bruttoinvesteringar till 130 mil- jarder kronor, eller av BNP. Det är den högsta andelen . Kommun- sektorns omfattande investeringar har flera förklaringar. Många kommuner har en växande befolkning och är i behov av nya lokaler, t.ex. för skolor och förskolor. har den demografiska utvecklingen också ökat behoven inom sjukvården och äldreomsorgen. Äldre byggnader och infrastruktur behöver dessutom renoveras eller bytas ut. Utöver ökade behov har det låga ränteläget tillsammans med sektorns goda ekonomiska resultat ökat benägenheten att investera. bedöms ök- ningstakten för de fasta bruttoinvesteringarna dämpas betydligt, detta efter mycket kraftiga ök- ningar 2016–2018 (se diagram 7.8). väntas investeringarna utvecklas fortsatt svagt för att 2022 uppgå till , eller av BNP. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Diagram 7.8 Kommunala investeringar Utfall 2000–2018, prognos 2019–2022 Källor: och egna beräkningar. Den höga förväntade investeringsnivån bidrar till att kommunsektorns skulder, där kommunerna står för den största andelen, beräknas öka då investeringarna till viss del lånefinansieras. Investeringar som utförs av kommunala bolag, klassificerade utanför kommunsektorn, ökar till viss del också kommunsektorns skuldsättning. Det sker genom att kommunsektorn tar upp lån som vidareutlånas till bolagen i privat sektor. Den kommunalt finansierade sysselsättningen omfattar dels personer som är sysselsatta i kommunsektorn, dels personer som är sysselsatta i näringslivet och producerar välfärdstjänster som finansieras med kommunala skattemedel. Syssel- satta på fristående skolor eller äldreboenden som drivs av privata utförare räknas exempelvis som sysselsatta i kommunalt finansierad verksamhet. Det saknas statistik över personer som är syssel- satta i privat sektor, men som arbetar med kommunalt finansierad verksamhet. Därför är uppgifterna om kommunalt finansierad syssel- sättning modellberäknad. Antalet sysselsatta i kommunalt finansierade verksamheter uppgick till nästan 1,4 miljoner personer varav 1,2 miljoner var sysselsatta i kommunsektorn (se diagram 7.9). av de sysselsatta i kommun- sektorn var kvinnor. Diagram 7.9 Kommunalt finansierad sysselsättning Utfall 1993–2018 Andel sysselsatta hos privata utförare (hö) Sysselsättning, kommunfinansierad verksamhet (vä) Sysselsättning, kommunsektorn (vä) Anm.: ingick i kommunsektorn . Källor: , och egna beräkningar. Den kommunalt finansierade sysselsättningen har ökat och ökningen var särskilt hög 2015 och 2016, i likhet med den kom- munala konsumtionen. mattas utveck- lingen av. har andelen av den kommunalt finansierade sysselsättningen som hör till privat sektor ökat stadigt. Den kommu- nalt finansierade sysselsättningen har därmed ökat snabbare än sysselsättningen i sektor. har dock andelen som tillhör privat sektor sjunkit (se diagram 7.9). I prognosen –2022 utvecklas den kommunfinansierade sysselsättningen svagt i likhet med den kommunala konsumtionen. Utöver antal sysselsatta är även arbetade timmar ett viktigt mått. Arbetade timmar är ett bättre mått än antalet sysselsatta på den faktiska resursinsatsen, eftersom de sysselsatta kan ha olika arbetstid mellan olika perioder. Om dess- utom antalet kommunalt finansierade arbetade timmar sätts i relation till befolkningen fås ett grovt mått på hur arbetsinsatsen i förhållande till antalet personer som utnyttjar de kommunala tjänsterna utvecklats. Under hela prognosperioden väntas den kommunfinansierade sysselsättningen per invånare minska. Främst är det en dämpad inkomstutveckling i kommunsektorn som är orsaken till den minskade sysselsättningen. väntas befolkningen fortsätta öka i snabbare takt än den genomsnittliga öknings- takten . Diagram 7.10 Kommunalt finansierad sysselsättning och arbetade timmar per 1 000 invånare Antal sysselsatta/1 000 inv. Arbetade timmar/1 000 inv. Sysselsatta (vä) Arbetade timmar (hö) Anm.: ingick i kommunsektorn . Källor: , och egna beräkningar. Den offentliga sektorns nettoförmögenhet består av både realkapital och finansiella tillgångar, med avdrag för skulder (se tabell 7.16). Realkapitalet, eller kapitalstocken, innefattar både materiella tillgångar, som t.ex. byggnader och anläggningar, och immateriella tillgångar, som t.ex. forskning och utveckling samt datorprogram. Större delen av den offentliga sektorns kapitalstock består av byggnader, vägar och annan infrastruktur som inte ger någon direkt finansiell avkastning. En del av kapitalstocken används för produktion av offentliga tjänster, som t.ex. skolor, sjukhus och kontorsbyggnader, medan andra delar, exempel- vis infrastrukturen, ger en samhällsekonomisk avkastning. Vidare ingår mark som tillgångsslag i den officiella statistiken. De finansiella till- gångarna omfattar såväl olika fordringar på den privata sektorn som aktier. Aktieinnehaven kan vara likvida tillgångar förknippade med ett tydligt avkastningskrav, som t.ex. AP-fondernas aktie- innehav. Innehaven kan också vara en form för kontroll av realkapital, som t.ex. statens ägande av statliga bolag. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Tabell 7.16 Den offentliga sektorns okonsoliderade tillgångar och skulder samt nettoförmögenhet 2017 Statens nettoförmögenhet inkl. löneskatt Anm.: är det senast redovisade utfallsåret för den offentliga sektorn enligt NR. 1Maastrichtskulden är redovisad konsoliderad i denna tabell. Posten Övrigt inkluderar konsolideringsfaktorn mellan staten, ålderspensionssystemet och kommunsektorn. Skulderna omfattar finansiella skulder samt statens och den kommunala sektorns åtaganden för tjänstepensioner. Den s.k. Maastrichtskulden (se avsnittet Den offentliga sektorns konso- liderade bruttoskuld), av vilken statsskulden utgör en övervägande del, redovisas till nominellt värde. I den finansiella nettoförmögenheten definieras skulden i stället till sitt marknadsvärde. Posten Övrigt under skulder inkluderar skillnaden mellan marknadsvärdet och den nomi- nellt värderade Maastrichtskulden. Vid utgången av uppgick den offentliga sektorns totala nettoförmögenhet till av BNP, varav ägandet i reala till- gångar uppgick till av BNP. Den finansiella nettoförmögenheten, dvs. skillnaden mellan finansiella tillgångar och skulder, uppgick därmed till av BNP. Fördelningen av nettoförmögenheten på sektorer visar att statens andel av förmögenheten är minst då den offentliga sektorns skuld huvud- sakligen består av statsskulden (se tabell 7.16 och diagram 7.11). Både den kommunala sektorns och statens nettoförmögenhet består till över- vägande del av reala tillgångar, medan ålders- pensionssystemets nettoförmögenhet utgörs av finansiella tillgångar. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Diagram 7.11 Den offentliga sektorns nettoförmögenhet fördelad på sektorer Diagram 7.12 Den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet Procent av BNP. Utfall 1995–2018, prognos 2019–2022 Källor: och egna beräkningar. Nivån på den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet bestäms huvudsakligen av AP-fonderna i ålderspensionssystemet. Statens bidrag till den finansiella nettoförmögenheten är i stället negativ medan kommunsektorns finan- siella tillgångar och skulder i stort sett har varit lika stora (se diagram 7.12). Den offentliga sektorns kapitalinkomster i form av räntor och utdelningar, huvudsakligen hänförliga till ålderspensionssystemet, överstiger ränteutgifterna. Den totala skulden inkluderar statens och kommunsektorns åtaganden för de förmånsbestämda tjänstepensionerna som in- tjänats . De totala skulderna för de fonderade avgiftsbestämda tjänstepensionerna ingår, i likhet med premiepensionssystemet, inte i den offentliga sektorn utan redovisas i försäk- ringssektorn. Den finansiella nettoförmögenheten minskade med av BNP . Både värdeförändringar på tillgångar i ålderspensionssystemet och bidraget från BNP- tillväxten medförde att den finansiella förmögen- heten minskade (se tabell 7.17). –2022 är det främst överskotten i staten som förstärker den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet. Tabell 7.17 Den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet Procent av BNP. Utfall 2018, prognos 2019–2022 -2,6 -1,1 -2,1 -2,8 -3,6 -4,3 -4,9 -1,3 -0,8 -1,1 -0,9 -0,8 -0,9 -1,0 Källor: och egna beräkningar. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld Maastrichtskulden definieras av EU-regler och är det skuldbegrepp som används vid bedömningen av medlemsstaternas offentliga finanser inom ramen för Stabilitets- och tillväxtpakten. För innebär definitionen att skulden består av den konsoliderade statsskulden och kommun- sektorns skulder på kapitalmarknaden, med avdrag för AP-fondernas innehav av stats- obligationer. Inför att blev medlem i EU uppgick den konsoliderade bruttoskulden till , vilket motsvarade av BNP (se diagram 7.13). har det nominella värdet ökat med , för att vid utgången av 2018 uppgå till ca . Skulden har emellertid minskat kraftigt som andel av BNP och uppgick vid utgången av 2018 till av BNP (skuldkvoten). Utvecklingen av den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld beror dels på det finansiella sparandet (som kan fördelas på primärt sparande och ränteutgifter), dels på faktorer som inte påverkar det finansiella sparandet. De sist- nämnda faktorerna rör periodiseringar och s.k. stock-flow förändringar, som bl.a. utgörs av finansiella transaktioner. Exempelvis påverkas bruttoskulden av köp och försäljning av tillgångar medan det finansiella sparandet inte påverkas av dylika transaktioner. Diagram 7.13 Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld Utfall 1994–2018, prognos 2019–2022 Konsoliderad skuld, mdkr Källor: och egna beräkningar. Merparten av ökningen av den nominella skulden –2017 skedde , då den ökade med , vilket motsvarar en ökning av skuldkvoten med av BNP. Statens finansiering av Riks- bankens lån för förstärkningen av valutareserven ökade skulden med av BNP. Vidare ökade skulden med av BNP till följd av regelförändringar som innebär att andra myndigheter än Riksgälds- kontoret får inneha utestående återköpsavtal avseende finansiella instrument, s.k. repor, över P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Detta bruttoredovisas i NR, vilket innebär att tillgångar och skulder ökar i lika stor utsträckning, varför den finansiella nettoförmö- genheten inte påverkas. Eftersom dessa repor hanteras av Kammarkollegiet påverkas inte stats- skulden enligt redovisningen i statens budget, som endast speglar skuld- hantering. I övrigt bidrog även underskotten i de offentliga finanserna och valutakurseffekter till att skulden ökade . Utöver detta har den ökade vidareutlåningen från kommunsektorn till kommunala bolag i privat sektor bidragit till att den offentliga brutto- skulden vuxit i nominella termer. medförde kommunsektorns upp- låning att bruttoskulden i stort sett var nominellt oförändrad jämfört med trots överskottet i de offentliga finanserna. Den höga BNP-till- växten medförde dock att skuldkvoten minskade. Diagram 7.14 De enskilda sektorernas bidrag till den konsoliderade offentliga sektorns bruttoskuld Procent av BNP. Utfall 1994–2018, prognos 2019–2022 Anm.: Summan av de tre delsektorernas skuld överstiger den totala Maastrichtskulden eftersom den totala skulden är konsoliderad. Källor: och egna beräkningar. Den offentliga sektorns bruttoskuld beräknas minska kraftigt innevarande år till följd av Riks- bankens beslut att inte refinansiera de återstående valutalån som förfaller , se avsnittet nettoutlåning ovan. Även kommande år prognostiseras bruttoskulden fortsätta minska som en följd av de beräknade överskotten i de offentliga finanserna. bedöms bruttoskulden understiga av BNP. Den successivt lägre bruttoskulden rör ute- slutande statsskulden. Kommunsektorns skuld beräknas däremot fortsätta att växa snabbare än BNP, bl.a. på grund av stora investeringar i kom- munsektorn och vidareutlåning till kommunala bolag i privat sektor. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Tabell 7.18 Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld och bidrag till förändringen Procent av BNP om inte annat anges. Utfall 2018, prognos 2019– 2022 -2,0 -4,3 -1,6 -2,0 -2,6 -1,2 -1,0 -1,1 -1,4 -2,2 -2,3 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -2,0 -1,8 -1,5 -1,2 -1,1 -1,2 Anm.: Övrigt omfattar i huvudsak skulddispositioner samt finansiering av lån till . Källor: och egna beräkningar. Statens budget visade ett överskott på 80 mil- jarder kronor 2018. Statsskulden minskade dock endast med (se tabell 7.19). Orsaken till att utvecklingen av statsskulden inte helt följer lånebehovet är posten Skuld- dispositioner m.m. I den ingår ny värdering av valutaskulden i form av valutakurseffekter och av realskulden i form av upplupen inflationskom- pensation. Här ingår även en justering till följd av att statsskulden och lånebehovet bokförs . Sedan utgången av 2017 har haft större förvaltningstillgångar än vanligt. Det beror framför allt på att över- skattade statens lånebehov 2017 i sin upplånings- plan, samt att det fick in finansiering vid sidan av den ordinarie upplåningen genom oväntat stora volymer marknadsvårdande repor, dvs. daglig ut- låning av statspapper till åter- försäljare. erhåller pengar som säkerhet för de statspapper som de lånar ut, vilket minskar upplåningsbehovet. Detta medförde sammantaget att ett stort kassaöverskott upp- stod, som placerats i tillgångar. Dessa s.k. för- valtningstillgångar ingår i posten Skulddisposi- tioner m.m. Skulddispositionerna påverkar stats- skulden, men inte statens budgetsaldo och netto- lånebehov. Tabell 7.19 Statsskuldens förändring Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2018, prognos 2019–2022 vid ingången av året Statsskuld vid årets slut3 Statsskuld i procent av BNP Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1Identiskt med statens budgetsaldo med omvänt tecken. 2I den okonsoliderade statsskulden ingår statliga myndigheters innehav av statspapper. 3Avser konsoliderad statsskuld, vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknats bort. 4Avser förändring av konsoliderad statsskuld. Källor: , och egna beräkningar. anser att det inte är lämpligt att minska statsskulden för att anpassa den till det låga lånebehovet 2017 eftersom detta skulle påverka likviditeten på statspappersmarknaden negativt. Vidare bedömer att det skulle medföra en sämre låneberedskap och högre långsiktiga upplåningskostnader för staten. Riksgälds- kontoret har därför successivt minskat kassaöver- skottet, som beräknas återgå till historiskt normala nivåer . Detta medför att statsskulden minskar mer än vad som kan förklaras av utvecklingen av lånebehovet under framför allt 2019 (se tabell 7.19). Diagram 7.15 Statsskuldens utveckling Utfall 2002–2018, prognos 2019–2022 02 03 04 05 06 07 Anm.: Avser konsoliderad statsskuld. Källor: och egna beräkningar. har statsskulden minskat både nominellt och uttryckt som andel av BNP. –2022 bedöms statsskulden fortsätta minska (se diagram 7.15). beräknas skuld- kvoten, dvs. den konsoliderade statsskulden som andel av BNP, uppgå till . 7.7Finansiellt sparande enligt olika bedömare I följande avsnitt redovisas en jämförelse mellan de senaste prognoserna för det finansiella och strukturella sparandet gjorda av regeringen i denna proposition, (), (), , , Europeiska kommissionen och Inter- nationella valutafonden (IMF). Vid en jämförelse av de olika bedömningarna är det viktigt att beakta att de har gjorts och kan bygga på olika antaganden om den framtida politiken. Prognosjämförelse avseende det finansiella sparandet Regeringen prognostiserar en starkare utveckling av de offentliga finanserna innevarande år än vad både KI och ESV gör (se tabell 7.20). Detta förklaras främst av olika syn på hur inkomsterna väntas växa. Både KI och ESV bedömer att inkomsterna från bl.a. kapitalskatter utvecklas svagare än enligt regeringens prognos. KI gör bedömningen att det finansiella sparandet P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 utvecklas svagare 2020–2022 än vad regeringen bedömer, i huvudsak rör det inkomster från skatt på kapital men också övriga inkomster från kapital. ESV:s prognos –2022 är i linje med regeringens beräkning. Europeiska kommissionen beräknar att det finansiella sparandet 2019 och 2020 utvecklas något starkare än i regeringens prognos.