prop · H70334 · 2019-10-30 00:00:00 — ministerkommittén som i sin tur assisteras av sekretariats enhet för verkställandet av domar. Statistiken visar att den pågående reformen av ministerkommitténs arbetsmetoder fortsätter att ge resultat. av 2 705 domar. minskade antalet inkomna mål från något (1 264 mål jämfört med 1 333 mål år 2017 och 1 2016). Det totala antalet pågående mål uppgick till 6 151, vilket är det lägsta antalet . avslutades övervakningen av 1 143 domar och uppgick antalet pågående mål till 5 593. Det stora antalet stängda mål kan till stor del förklaras med kommitténs nya praxis i förhållande till komplexa och systematiska problem att stänga repetitiva mål där alla nödvändiga åtgärder vidtagits som man fortsätter övervakningen av de allmänna åtgärder som krävs för att komma till rätta med underliggande problem inom ramen för vissa representativa mål. Den kraftiga minskningen av antalet mål beror framför allt på de ansträngningar som gjorts för att stänga individuella mål som var redo att avslutas. Ett antal utmaningar kvarstår emellertid, inte minst när det gäller mål som visar på stora och komplexa strukturella problem. De flesta domar under övervakning är av rent rutinmässig karaktär och leder endast till skriftväxling mellan svarandestat och sekretariatets avdelning för verkställande av domar. Ett antal domar tas dock upp till diskussion i ministerkommittén. Intressanta mål i urval Mycket uppmärksamhet har ägnats åt verkställigheten av domar med koppling till militära konflikt på norra . I det mellanstatliga målet mot meddelades dom . Övervakningen av vissa delar av domen har avslutats. Kvarvarande delar omfattar bland annat kränkningar i samband med försvunna personer, kränkningar som rör grekcyprioters egendom och kränkningar av äganderätten för grekcyprioter på norra . Mycket tid har ägnats åt domen i målet Loizidou mot , som handlar om klagandens rätt till sin fasta egendom på norra . Medlemsstaterna är inte eniga om huruvida alla nödvändiga åtgärder vidtagits för att övervakningen av målet ska kunna avslutas. (Se även avsnitt 6.11.3.) hölls en inledande diskussion om dom i förfarandet enligt artikel 46.4 EKMR om frihetsberövandet av den regimkritiske oppositionspolitikern i . Eftersom domen meddelats före mötet beslutades det emellertid att man skulle återkomma till frågan . Mål som härrör ur utomrättsliga överföringar av personer till den amerikanska basen på diskuterades vid ett flertal tillfällen och . Domen i målet mot har legat på ministerkommitténs bord och vann domarna i målen mot och mot laga kraft. Diskussionerna har i stor utsträckning handlat om svarandestaternas ansträngningar att få vissa rättssäkerhetsgarantier från för klagandena. Också domarna i målgruppen Yuriy Nikolayevich , Zhovnergruppen och Burmych m.fl. mot har varit återkommande på dagordningen . Målen handlar om bristande verkställighet av nationella avgöranden och avvisade de fem klagomål som var aktuella i Burmych och ytterligare 12 143 klagomål som rörde liknande frågor och överförde samtliga till ministerkommittén för uppföljning. 2019/20:34 medlemsstaterna uppmanats att identifiera grundorsakerna till problemet och hitta en långsiktig lösning. Diskussionerna har även fortsatt om målet Catan mot som rör barns rätt till utbildning i Transnistrien. har i beslut uppmanat att presentera konkreta åtgärder för att verkställa målen. Bland andra återkommande ryska mål kan nämnas Khashiyev och Akayevagruppen om ryska säkerhetsstyrkors agerande i norra . Övervakningen av verkställigheten av domarna i målgruppen mot kunde avslutas. Målen rör avsaknad av rösträtt för fängelsedömda, och lade fram ett administrativt åtgärdspaket enligt vilket vissa kategorier av fängelsedömda skulle få rätt att rösta. meddelades att åtgärderna hade genomförts. I sitt beslut påminde ministerkommittén bland annat om den breda bedömningsmarginalen på området. Inga domar i mål mot har vållat några problem ur verkställighetssynpunkt . 5.1.3Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter Letten sexåriga mandat som kommissarie för mänskliga rättigheter (MR-kommissarie) löpte ut . Bosniskan , som av PACE valts till hans efterträdare, tillträdde dagen därpå. MR-kommissarien är en oberoende och opartisk icke-juridisk institution vars uppgift är att främja medvetenhet om och respekt för mänskliga rättigheter i medlemsstater. I mandatet ingår bland annat att bistå medlemsstaterna i genomförandet av organisationens standarder för mänskliga rättigheter, identifiera brister i lagstiftning och praxis samt ge råd och information om skyddet av de mänskliga rättigheterna runt om i regionen. Samarbete med institutioner utanför är viktigt för uppdraget och äger framför allt rum med EU, FN:s flyktingkommissarie och (). Posten som MR-kommissarie instiftades 1999 och firar därmed 20- årsjubileum . Detta uppmärksammades med en konferens där tillsammans med sina tre företrädare – , och – diskuterade situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna i . MR-kommissarien har ägnat mycket tid åt frågor om migration, kvinnors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning samt journalisters säkerhet och människorättsförsvarare. Bland mycket annat har MR- kommissarien uppmanat medlemsstater att ta ett större ansvar för att rädda migranter till sjöss, verkat för att fler länder ska ansluta sig till konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen), uppmärksammat situationen för olika människorättsförsvarare i regionen, såsom chefen för i , Ojub Titijev, och tagit fram rekommendationer om artificiell intelligens och mänskliga rättigheter. Regelbundna landsbesök utgör kärnan i MR-kommissariens verksamhet. 2019/20:34 februari 2018 offentliggjordes rapporten från besök i den 2–. I rapporten ligger fokus på mänskliga rättigheter för migranter, asylsökande och flyktingar samt mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning. har MR-kommissarien exempelvis besökt , och . MR-kommissarien kan även intervenera som tredje part i mål vid . Till exempel har kommissarien intervenerat i målet Dabo mot , som gäller rätten till familjeåterförening, samt i målet om frihetsberövandet av den turkiske människorättsförsvararen . 5.1.4Romers möjlighet att åtnjuta sina mänskliga rättigheter för romska frågor som rapporterar till har haft två möten och ett möte . har bl.a. diskuterat genomförandet av tematiska handlingsplan för inkludering av romer och resande (2016– 2019) och inlett en dialog om hur handlingsplanen ska följas upp. anordnades den sjunde internationella konferensen för romska kvinnor i på temat and Traveller Women’s Access to and Rights. är en styrkommitté i vilken samtliga 47 medlemsstater i är representerade. Eftersom samtliga medlemsstater deltar och bidrar till arbetet synliggörs organisationens arbete på jämställdhetsområdet både inom och i medlemsstaterna. sammanträdde till och med . Inom finns även en jämställdhetsrådgivare som stöder jämställdhetsarbetet i hela organisationen genom att t.ex. bedöma vilka effekter olika förslag har för jämställdheten. Arbetet för ökad jämställdhet och en balanserad representation av kvinnor i olika sammanhang är ett arbete som uppmärksammas inom olika organ och strukturer. Det följs upp, bl.a. genom rapporter i PACE och regionala och lokala kongressen, med könsuppdelad statistik och förslag om ytterligare förbättringar. mandat inkluderar bland annat att övervaka att jämställdhetsintegrering tillämpas i , att stödja genomförandet av jämställdhetsstrategi –2023 och att verka för att fler medlemsstater ansluter sig till konventioner om förebyggande och bekämpande av våld mot kvinnor och våld i nära relationer (Istanbulkonventionen) respektive om bekämpande av människohandel. Jämställdhet är fortfarande ett prioriterat område för ministerkommitténs ordförandeskap. Medlemsstaterna har börjat bedriva 2019/20:34 aktiviteter relaterade till alla sex mål i strategin, vilket återspeglas i många nationella lagstiftnings- och politikutvecklingar. Sexism är fortfarande en stor utmaning som främst berör kvinnor på olika nivåer (individuella, institutionella, strukturella) och inom alla områden. har varit en föregångare när det gäller att titta på gemensamma lösningar för att ta itu med denna fråga. har medlemsstaterna särskilt fortsatt att arbeta tillsammans för att utarbeta en rekommendation för att förebygga och bekämpa sexism. Rekommendationen antogs av ministerkommittén . Istanbulkonventionen trädde i kraft och för . EU undertecknade konventionen , och förhandlingar om EU:s ratifikation pågår i rådsarbetsgruppen för grundläggande rättigheter. antogs den nya jämställdhetsstrategin för som gäller för åren 2018–2023. Strategin lanserades vid ett möte i . Istanbulkonventionens övervakningsorgan, expertgruppen Grevio, konstituerades 2015 och har i uppdrag att granska de anslutna staternas genomförande av konventionen. rapporterade till Grevio . följdes upp av Grevio genom en dialog med svenska representanter i och sedan ett besök och möten med representanter från olika delar av samhället i . Utvärderingsprocessen resulterade i en slutrapport som utgjorde underlag för Grevios rekommendationer till staterna. tog emot rekommendationer från Grevio om genomförandet av konventionen. Grevio består av 15 experter. Expertgruppen utökades från 10 till 15 medlemmar sedan som 25:e land ratificerade Istanbulkonventionen . Vid utökningen valdes experter från och norra in, däribland en svensk expert, och gruppen fick sina första manliga medlemmar. Eftersom 10 av de ursprungliga medlemmarnas mandat löpte ut var det val av 10 medlemmar till expertgruppen. Vid valet valdes många om för att säkra kontinuiteten i expertgruppen. I olika biståndsprogram ägnas ökad uppmärksamhet åt program och åtgärder för att stärka kvinnors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Bland annat ges stöd inför länders anslutning till Istanbulkonventionen och därefter till genomförandet av den. Detta uppmuntras av många länder, inklusive . 5.1.6 Lika rättigheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck Hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter är prioriterade av den hade en pådrivande roll för att ta fram rekommendationen om skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsöverskridande identitet eller uttryck (CM/Rec[2010]5). Rekommendationens antagande har lett till att det har skapats en funktion inom sekretariat, med uppgift att ansvara för frågor som rör lika rättigheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck och genomförandet av rekommendationen. En uppföljande rapport om Skr. 2019/20:34 staternas genomförande av rekommendationen antogs 2013. påbörjade ett arbete med att ta fram ytterligare en uppföljande rapport och har bidragit med svar på den enkät som skickades ut . antog 2016 en ny strategi för barnets rättigheter för perioden –2021. Strategin utgår från de mänskliga rättigheter som ska tillförsäkras barn enligt FN:s konvention om barnets rättigheter, och andra internationella överenskommelser. I strategin prioriteras följande fem områden: jämlika möjligheter, delaktighet för alla barn, ett liv fritt från våld, ett barnvänligt rättssystem och barnets rättigheter i den digitala miljön. För att genomföra den nya strategin har en ad hoc-kommitté, CAHENF (of the Child), inrättats i vilken bidrar med en representant. Tre olika arbetsgrupper har skapats med särskilt fokus på barn i digitala miljöer, barn i migration och barn som är utsatta för våld. Inom ramen för kommitténs arbete utarbetas rekommendationer för medlemsstaterna i frågor som rör bl.a. barnets rättigheter. har en rekommendation om barnets rättigheter i digitala miljöer tagits fram och arbetet med två rekommendationer om barn i migration pågår. Även arbete med en halvtidsutvärdering av strategin pågår. Efter flykting- och migrationskrisen antog 2017 en särskild aktionsplan, till skydd av barn på flykt och i migration med särskilt fokus på ensamkommande, med ett antal konkreta åtgärder att vidta – 2019. De tre huvudpelarna i aktionsplanen är att säkerställa barnets rättigheter och tillgång till barnvänliga förfaranden, att tillhandahålla effektivt skydd och att förbättra integrationen för de barn som kommer att stanna. ratificerade konvention om skydd av barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp (Lanzarotekonventionen). Konventionen förespråkar att stater i och även utanför ska kriminalisera olika typer av sexualbrott mot barn och vidta åtgärder för att förebygga sexuellt våld, skydda barn som brottsoffer samt åtala förövare. bidrar aktivt till genomförandet av konventionen bl.a. genom att delta i arbete med uppföljningen av genomförandet av konventionen. mot rasism och intolerans (ECRI) är ett oberoende övervakningsorgan som är inrättat av och som är specialiserat på frågor som rör rasism och etnisk diskriminering samt intolerans. Kommissionen genomför övervakningsarbete land för land, analyserar situationen i de olika medlemsstaterna och tar fram förslag och rekommendationer för hur de identifierade problemen ska åtgärdas. Arbetet sker i cykler om 4–och ungefär 9–10 länder granskas . femte omgången ligger fokus på fyra huvudteman: 2019/20:34 lagstiftningsfrågor, våld, hets mot folkgrupp (hatbrott) och integrationsfrågor. ECRI publicerade sin femte rapport om efter sitt besök i . ECRI utfärdar även allmänna policyrekommendationer på aktuella teman som riktar sig till alla medlemsstater. ECRI har även uppdaterat sin rekommendation om specialiserade organ för att bekämpa rasism, främlingsfientlighet, antisemitism och intolerans på nationell nivå. befann sig mellan i den fjärde övervakningsomgången av efterlevnad av ramkonvention om skydd för nationella minoriteter (SÖ2000:2), ramkonventionen (FCNM). beslutade om en resolution med rekommendationer till . I huvudsak berörde rekommendationerna genomförande av lagstiftning, inflytande och delaktighet, arbetet mot diskriminering och utsatthet, utbildningsrelaterade frågor och språkrevitalisering. påbörjades den sjunde övervakningsomgången om efterlevnad av den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (SÖ 2000:3), språkstadgan (ECRML), genom att lämnade in sin sjunde periodiska rapport. Ett uppföljningsseminarium om genomförandet av konventionerna hölls med . 5.1.10Rättigheter för personer med funktionsnedsättningar för rättigheter för personer med funktionsnedsättning (CAHDPH) lades ned till följd av de åtgärder och förändringar som beslutades i budgeten för 2018–2019. beslut innebär att området rättigheter för personer med funktionsnedsättning i stället integreras i organisationens sektorsövergripande program och i främjandet av strategier inom övriga prioriterade områden. Arbetet ska genomföras utifrån funktionshindersstrategi 2017–2023. Strategin lyfter fem rättighetsbaserade områden som är särskilt prioriterade: jämlikhet och icke-diskriminering, ökad kännedom, tillgänglighet, likhet inför lagen och skydd från utsatthet, våld och övergrepp. Syftet med strategin är att stödja både medlemsstaterna och funktioner i genomförandet av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning inom ramen för tre grundpelare och genom stöd till nationell lagstiftning och andra strukturella förändringar. Inom ägnas yttrande- och mediefrihet stor uppmärksamhet i många organ och strukturer. arbete inom sektorn för yttrande- och mediefrihet inriktas på att främja yttrandefriheten, fria medier, mediemångfald och ett fritt informationsflöde. 2019/20:34 utarbetas och olika aktiviteter genomförs för att öka respekten för artiklarna 8 och 10 i och för att underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna. Särskilt fokuserar arbetet på frågor om journalisters säkerhet, mediepluralism, tillgång till information och yttrandefrihet på nätet. fortsätter att uppmärksamma de inskränkningar och begränsningar av yttrande- och mediefriheten som sker i många länder. Detta är ett återkommande tema för inlägg vid ministerkommitténs möten. plattform för skydd för journalister har blivit en alltmer etablerad och uppskattad struktur och är tolv internationella icke-statliga organisationer (NGO) och föreningar anslutna till plattformen. Den uppmärksammar enskilda ärenden där journalister drabbats eller förhindrats i sin verksamhet. Plattformen står i dialog med berörda länder för att se till att skyddet för journalister förbättras och att förklaringar lämnas eller utredningar tas vidare i ärendena. Ett viktigt förberedande arbete sker i styrkommittén för medie- och informationssamhället (CDMSI). Mandatet för CDMSI omfattar även ett ansvar för uppföljning av strategin för internets styrning. Ett särskilt fokus ska läggas på rätten till yttrandefrihet på internet och rätten att meddela och ta emot information oberoende av gränser. Genom CDMSI ska följa de snabba förändringarna inom medie- och informationssamhället och täcka alla dimensioner av det nya mediebegrepp som ministerkommittén antog i rekommendationen CM/Rec[2011]7. och har två expertgrupper fortsatt sitt arbete: MSI-JOQ (on quality journalism in the digital age), som arbetar med frågor som berör kvalitetsjournalistik på internet, och MSI-AUT (on Human Rights Dimensions of automated data processing and different forms of artificial intelligence) som har i uppdrag att se över hur ny teknologi som artificiell intelligens (AI) riskerar att negativt påverka individers mänskliga rättigheter på internet. Flera rekommendationer och deklarationer från CDMSI har antagits av ministerkommittén. antogs en rekommendation om att motverka koncentration bland mediebolag och tydliggöra vem som är avsändare av t.ex. nyheter. Vid samma tillfälle antogs en rekommendation om mellanhänder på internet (Internet Intermediaries). Rekommendationen syftar till att klargöra vilket ansvar stater respektive mellanhänder på internet har för att upprätthålla, främja och respektera mänskliga rättigheter, grundat i internationell rätt. antog ministerrådet en deklaration om kvalitetsjournalistikens ekonomiska hållbarhet i den digitala tidsåldern (Decl (13/02/2019)2). Deklarationen syftar till att uppmuntra stater att införa rättsliga och politiska ramverk för att underlätta för kvalitetsjournalistisk verksamhet utan att begränsa mediers självständighet. Vid samma tillfälle antogs en deklaration om riskerna med algoritmiska processers manipulativa förmåga. Deklarationen täcker en rad frågor som den alltmer spridda användningen av AI och automatiska system baserade på algoritmer ger upphov till i relation till mänskliga rättigheter. Arbetet i expertgrupperna och i CDMSI fortsätter för att under 2019/20:34 presentera förslag till rekommendationer som uppföljning till deklarationerna. Demokratifrågor är ett av tre kärnområden. Verksamheten är här inriktad på åtgärder för att stärka det demokratiska styrelseskicket på alla nivåer, stöd för politisk pluralism och ökad delaktighet från medborgares och civilsamhällets sida. ger viktiga bidrag inom detta område. Härunder faller även verksamheten inom den parlamentariska församlingen, den lokala och regionala kongressen, långtgående ungdomsverksamhet och stöd för utbildningsinsatser med fokus på demokratisk utbildning. Även dialogen inom ramen för nord-sydcenter i och olika samarbetsavtal inom kultur-, film- och mediesektorn hör till detta område. Åtgärder för att stärka förtroendet för demokratiska institutioner och öka medborgarnas engagemang har varit ett viktigt tema . Ämnet för generalsekreterare femte årsberättelse (2018) var State of Democracy, human rights and rule of law – Role of institutions – Threats to institutions. Rapporten handlar om tillståndet vad gäller några av demokratins viktigaste byggstenar: ett opartiskt och självständigt rättsväsende, yttrandefriheten, mötes- och föreningsfriheten, de demokratiska institutionerna och inkluderande samhällen. I rapporten konstateras bl.a. att rättsväsendets och mediernas oberoende allt oftare utmanas i medlemsstaterna, att utrymmet för det civila samhället minskar i flera länder och att det blir allt vanligare att med försök att undergräva förtroendet för demokratiska institutioner t.ex. genom påverkansoperationer riktade mot de allmänna valen och deras genomförande. På ministermötet i diskuterades bl.a. hur den demokratiska säkerheten kan stärkas i med utgångspunkt i generalsekreterarens rapport. På ministermötet i diskuterades bl.a. behovet av att slå vakt om det civila samhällets utrymme och frihet i medlemsstaterna. Vid det ordnade Världsforum för demokrati (for Democracy) i den 19–samlades mer än 2 000 deltagare från över 80 länder. Årets tema var jämställdhet och hur kvinnors villkor och roll i samhället kan stärkas. inbjöds att hålla en presentation av den nationella politiken inom jämställdhetsområdet. Några av de slutsatser som drogs vid forumet var att kvotering ofta kan vara ett effektivt verktyg såväl inom politiken som i näringslivet och att det preventiva arbetet mot mäns våld behöver stärkas liksom arbetet mot könsdiskriminering och könsstereotypa föreställningar. samarbete med civilsamhället sker framför allt inom ramen för internationella konferens för enskilda organisationer som har cirka 300 medlemsorganisationer. Denna sammanträder vid två medlemskonferenser och rapporterar till ministerkommittén. instiftade på initiativ av och Skr. 2019/20:34 ett , som delas ut till en person eller organisation som utfört extraordinära humanitära åtgärder för andra. gick priset till organisationen () som är baserad i och arbetar för att motverka diskriminering och rasism mot romer. Många stater arbetar med att konsolidera och utveckla demokrati och rättsstatens principer. och kommissionen för demokrati genom lag () har här en viktig uppgift att kontinuerligt följa utvecklingen på framför allt det konstitutionella området bland kommissionens 62 medlemsstater. Dessa utgörs av samtliga medlemmar i samt , , , , , , , , , , , , , och . är associerad medlem. , Heliga Stolen, och är observatörer. EU, och har specialstatus. bidrar med granskning av lagförslag och kan ge råd och annat stöd till medlemsstater när det behövs. På detta sätt hjälper kommissionen till att vidmakthålla och sprida det europeiska konstitutionella arvet. har också en viktig roll som granskare och rådgivare till ombudsmannainstitutioner och valmyndigheter i medlemsstaterna samt som utbildare av lagstiftare och olika kategorier av rättstillämpare. Kommissionen arbetar på begäran av medlemsstaterna, på uppdrag av organ och på uppdrag av andra organisationer. Resultaten av arbete framgår av yttranden och rapporter i fråga om ett visst land, en viss region eller ett visst tema. Vid sidan om sin återkommande rapportering om konstitutions- och demokratifrågor har och första halvan av 2019 bland annat avgett yttranden om det ungerska lagförslaget Stop förenlighet med mänskliga rättigheter samt om de rättsliga reformerna i . Kommissionen har också medverkat i och bidragit till flera olika seminarier, bland annat Demokratins status efter järnridåns fall, tillsammans med . Totalt avgav kommissionen 23 yttranden om diverse lagförslag, producerade sju publikationer om , , , och respektive konstitutionsreformer och konstitutionsändringar samt deltog i sju valobservationsuppdrag. 5.2.3Europarådets tekniska bistånd och fältverksamhet tekniska bistånd och samarbete med medlemsstater och angränsande länder har vuxit kraftigt i betydelse och omfattning under generalsekreterare tid i tjänsten. Flera reformer har genomförts och en ökad decentralisering har skett inom området. och medlemsstaternas frivilliga bidrag till ökat kraftigt. Endast mindre delar av detta bistånd genomförs med medel från den Reformarbetet i medlemsstaterna har även lett till en översyn av externa närvaro med flera fältkontor liksom mindre sambandskontor i , , , (bistånd för att motverka cyberbrott) och . De största kontoren finns i , Fältkontor eller programkontor finns även i