prop · H60397 · 2019-04-10 00:00:00 — 109Från och med budgetpropositionen , tidigare återfanns sådan beskrivning på annan plats inom utgiftsområdet. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T S I N T E G R E R I N G A V I N T E G R A T I O N S P O L I T I K E N för olika grupper med svag förankring på arbetsmarknaden: långtidsarbetslösa, unga, personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och sjukskrivna som skrivits in vid Arbetsförmedlingen följt av ett avsnitt om arbetsmarknadspolitikens insatser för integrationen av utrikes födda.110 Resultaten redovisas könsuppdelat men inte så att eventuella könsskillnader för utrikes födda framträder När det gäller det generella arbetsmarknadsläget, det vill säga indikatorer som sysselsättning, arbetskraftsdeltagande, arbetslöshet med mera, utvecklas regeringens beskrivning . 2014 är de allra flesta indikatorerna könsuppdelade i tabeller och figurer medan utrikes född endast i texten anges som en riskfaktor för svag förankring på arbetsmarknaden.111 Från sådana beskrivningar går det inte att utläsa några utfall för utrikes födda över huvud taget, än mindre uppdelat på kvinnor och män. Men beskriver regeringen ganska väl hur kön, födelseland, utbildning med mera samvarierar.112 När regeringen beskriver de arbetsmarknadspolitiska programmen och insatserna redovisas i stort sett alltid deltagandet uppdelat på kvinnor och män. Relativt ofta redovisar de även utrikes föddas andel av samtliga deltagare.113 Inte redovisades dock deltagandet uppdelat efter båda kategorierna . Insatsernas resultat, mätt som status efter avslutad insats, redovisar regeringen sällan uppdelade vare sig på kön eller på inrikes och utrikes födda fram . Därefter börjar regeringen redovisa insatsernas resultat uppdelat på kön i ökande utsträckning. går det inte att urskilja vare sig deltagande i eller resultaten av den generella arbetsmarknadspolitikens insatser, för utrikes födda kvinnor och män. Instegsjobb är en insats inom utgiftsområde 14 som kan beviljas nyanlända flyktingar och flyktinganhöriga som deltar i svenska för invandrare (sfi). Regeringen redovisar (i stort sett) över hela perioden deltagandet uppdelat på kvinnor och män (andelen kvinnor blir allt lägre under granskningsperiodens gång och var 2016). Först i texten börjar regeringen även redovisa insatsens resultat – dvs. status – uppdelat på kön. Då framträder relativt stora könsskillnader; exempelvis skiljde det 2016 (senast 110Avsnittens rubrik har varierat något men omfattar alla utrikes födda inskrivna (både nyanlända och övriga utrikes födda). 2013/14:1 UO 14, s. 19–21. 2016/17:1 UO 14 s. 24–25 och prop. 2017/18:1 UO 14, s. 18. 113Vissa viktiga insatser där andelen utrikes födda inte redovisas över huvud taget är insatserna för funktionsnedsatta, framför allt lönebidrag och andra subventionerade anställningar (exempelvis prop. 2014/15:1 UO 14, s. 28–30) samt Insatser för sjukskrivnas återgång till arbete, (prop. 2013/14:1 UO 14, s. 38–39) som varken redovisar uppdelat på kön eller på utrikes respektive inrikes födda. 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N tillgängliga uppgift) i övergång från instegsjobb till arbete eller reguljära studier mellan kvinnor och män.114 Nystartsjobben riktas inte bara till nyanlända flyktingar utan även till andra grupper, framför allt långtidsarbetslösa, yngre och äldre. Regeringen redovisar deltagandet i nystartsjobb uppdelat på kön och anger även andelen utrikes födda deltagare, men inte så att utrikes födda kvinnor och män kan urskiljas från inrikes födda kvinnor respektive män. är inte uppgifterna om nystartjobb redovisade så att deltagande eller resultat för utrikes födda kvinnor och män kan utläsas. Avsnitten om olika grupper med svag förankring på arbetsmarknaden – inte heller här syns resultaten för utrikes födda kvinnor respektive män I arbetsmarknadsavsnitten har regeringen som nämndes ovan, varsitt underavsnitt för politiken för olika grupper med svag förankring på arbetsmarknaden: långtidsarbetslösa, unga, funktionsnedsatta, samt sjukskrivna. I dessa avsnitt beskriver regeringen förhållandevis ofta, men långt ifrån alltid, deltagandet uppdelat på kön och anger därefter utrikes föddas andel av samtliga deltagare. Dock redovisas inte uppdelningarna , vilket gör att det inte är möjligt att se utfallet för utrikes födda kvinnor och män. Inom vissa avsnitt saknas uppgifter om utrikes föddas deltagande över huvud taget. Samma mönster gäller vid de tillfällen när regeringen också redovisar resultat av insatserna. Avsnittet om insatser för utrikes födda på arbetsmarknadspolitikens område omfattar få insatser och de är sällan könsuppdelade har regeringen ett kortare, separat avsnitt à 0,5–2 sidor om insatserna inom arbetsmarknadspolitiken för utrikes födda.115 Trots avsnittets rubrik är det få arbetsmarknadspolitiska insatser som redovisas i avsnittet. I stället är det ganska omfattande beskrivningar av gruppen utrikes födda, i vissa fall även koncentrerat till nyanlända. Regeringens redovisning i detta avsnitt är sällan uppdelad på kön. Exempelvis innehåller vare sig avsnittet eller en enda könsuppdelad uppgift eller någon annan slags beskrivning av könsskillnader.116 Andra år finns kön endast med några få gånger och då oftast i samband med insatserna för nyanlända. Ett undantag är att regeringen i avsnittet beskriver ett uppdrag de givit Arbetsförmedlingen som syftat till att identifiera framgångsrika metoder för att minska utanförskapet bland utrikes födda kvinnor.117 2017/2018:1 UO 14, s. 22. 115Avsnittet har över åren lite olika rubrik. 2013/14:1 UO 14, s.39–40 och prop. 2016/17:1 UO 14, s. 36–37. 2011/12:1 UO 14, s. 44. Uppdragets art, omfång eller resultat beskriv inte. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T S I N T E G R E R I N G A V I N T E G R A T I O N S P O L I T I K E N 4.3.2Analyserande text – förklaringar, identifierade utmaningar och bedömningar av måluppfyllelse Få förklaringar till könsskillnader bland utrikes födda Eftersom regeringens beskrivningar av program och insatser, mycket sällan beskriver könsskillnader för utrikes födda finns i stort sett ingen analys om detta. Även här omfattar det enda undantaget nyanlända flyktingar och flyktinganhöriga och redovisas i avsnittet när regeringen konstaterar att ”det är stora skillnader i resultaten för kvinnor och män i etableringsuppdraget”.118 Av textens fortsättning framgår att regeringen menar att nyanlända kvinnor inte fått likvärdigt stöd utifrån individuella behov, vilket de bedömer vara ”centralt för att förbättra resultaten även bland kvinnorna i etableringsuppdraget”.119 Riskfaktorer omfattar ofta utrikes födda men sällan med hänsyn till kön Närbesläktat med förklaringar till svag arbetsmarknadsanknytning talar regeringen ofta i sina texter om olika grupper med svag arbetsmarknadsförankring; det rör sig om långtidsarbetslösa, individer som saknar relevant utbildning, unga, unga utan slutförd gymnasieutbildning, äldre, funktionsnedsatta, sjukskrivna, nyanlända, personer födda utanför , personer med flyktingskäl eller personer med kort vistelsetid i Sverige.120 Utrikes födda (eller någon delgrupp av utrikes födda) finns i stort sett alltid med bland dessa, men inte i något av dessa sammanhang nämner regeringen något om könsfördelning eller kön som interagerande faktor. Ett konkret exempel är i analysen då regeringen anger orsakerna till att allt för få nyanlända skrivs in på Arbetsförmedlingen (detta var alltså före etableringsreformen då nyanlända togs emot av kommunerna) som ”arbete, sjukdom, studier, avsaknad av kontakt med kommunen”. Regeringens nämner vare sig könsskillnader i inskrivning vid förmedlingen eller om och hur kön interagerar med förklaringarna.121 Utmaningar för utrikes födda på arbetsmarknaden, mot slutet av perioden även med hänsyn till kön Utmaningar för utrikes födda eller nyanlända formulerar regeringen frekvent i arbetsmarknadsavsnittet, men oftast utan hänsyn till kön.122 och särskilt mot slutet av den granskade perioden anger regeringen emellertid utmaningar som särskilt avser utrikes födda kvinnor. Vanligast är då det allmänna 2016/17:1, UO 14, s. 43. 2015/16:1 UO 14, s. 28. 2009/10:1 UO14, s. 37. 122Även så sent som i analysen , Prop. 2016/17:1 UO 14, s. 40. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N behovet av ökad sysselsättning123 och utrikes födda kvinnors behov av stöd och insatser vid Arbetsförmedlingen124. Utöver i de rena beskrivningarna av instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända förekommer dessa två subventionerade anställningarna också i regeringens analys. Trots de stora könsskillnader som framkommit för insatserna, bedömer regeringen i stort sett att de bidrar till att stärka svaga gruppers ställning på arbetsmarknaden. kommenterar regeringen i analysen emellertid även den skeva könsfördelningen av instegsjobb.125 Året därpå identifierar regeringen, utifrån nyanlända kvinnors låga deltagande och sämre resultat, en framtida utmaning i att ge fler kvinnor instegsjobb samt att förbättra resultatet efter insatsen.126 4.3.3 Framåtsyftande text – inriktningar och initiativ Regeringen anger inriktningar och ambitioner för politiken på olika nivåer. På en övergripande nivå formulerar regeringen generella inriktningar och prioriteringar som ofta återkommer . Det rör sådant som att alla som kan ska arbeta, grupper med svaga arbetsmarknadsförankring ska prioriteras, matchningen ska effektiviseras och så vidare. har regeringen också lagt till ett generellt mål för arbetsmarknadspolitiken; den ska bidra till jämställdhet och mångfald samt motverka diskriminering och könsuppdelning på arbetsmarknaden. Få inriktningar för politiken med hänsyn till kön När det gäller lite mer specifika inriktningar eller prioriteringar pekas regelmässigt utrikes födda eller nyanlända ut dock utan att göra åtskillnad mellan kvinnor och män. Det enda undantaget finns i arbetsmarknadsavsnittet där regeringen skriver att ”för att nå de jämställdhetspolitiska målen behöver framför allt sysselsättningen öka bland utrikes födda kvinnor. Arbetsmarknadspolitiken ska bidra till detta”.127 Initiativ främst för nyanländas etablering Regeringen tar en lång rad initiativ på arbetsmarknadsområdet som syftar till att förbättra arbetsmarknadsanknytningen för grupper med svag arbetsmarknadsförankring. När det gäller initiativ för att förbättra integrationen avser de främst nyanlända flyktingar och 2017/18:1 UO 14, s. 37. 2016/17:1 UO 14, s. 43 och prop. 2017/18:1, UO 14, s. 36. 2014/15:1 UO 14, s. 32. 2015/16:1 UO 14, s. 32. 2017/18:1 UO 14, s. 37. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T S I N T E G R E R I N G A V I N T E G R A T I O N S P O L I T I K E N flyktinganhöriga.128 Regeringen hänvisar dessutom till mer fullödiga beskrivningar i utgiftsområde 13 om etableringsinsatser för vissa nyanlända. Initiativ för förbättrad integration och framför allt förankring på arbetsmarknaden för övriga utrikes födda (som inte är nyanlända flyktingar och flyktinganhöriga) är få. tog regeringen initiativ till att utveckla valideringen av utländska examina, något som kan komma alla utrikes födda med utländsk examen tillgodo. ändrade regeringen reglerna för jobbgarantin för ungdomar så att utrikes födda deltagare fick möjlighet att studera sfi. Samtliga initiativ för övriga utrikes födda saknar dock helt formuleringar med könsperspektiv. I arbetsmarknadsavsnittet beskriver regeringen dock ett uppdrag de lämnat till Arbetsförmedlingen: att ta fram en handlingsplan för hur myndigheten avser öka andelen utrikes födda kvinnor som arbetar eller studerar”.129 •Utrikes födda kvinnor och män som inte är nyanlända flyktingar och flyktinganhöriga omfattas av den generella arbetsmarknadspolitiken. För att politikens konsekvenser för integrationen ska kunna urskiljas behöver beskrivningarna vara uppdelade på inrikes och utrikes födda. För att avgöra hur detta faller ut för kvinnor respektive män behöver den dessutom vara uppdelad på kön. Sådana dubbla indelningsgrunder förekommer dock inte i regeringens resultatredovisning och analys av den generella arbetsmarknadspolitiken. •I underavsnittet om insatser för utrikes födda görs inte heller alltid uppdelning på kön. Avsnittet beskriver få insatser och dessa är i stor utsträckning insatser för nyanlända flyktingar och flyktinganhöriga, men betydligt färre för övriga utrikes födda. •Texterna sammantaget blivit mer jämställdhetsintegrerade, till exempel genom att insatser för funktionsnedsatta, ungdomar och sjukskrivna beskrivs och analyseras utifrån kön. Men kombinationen av kön respektive inrikes och utrikes födda är helt frånvarande, så att det inte går att läsa ut deltagande och resultat för utrikes födda kvinnor och män. 4.4 Regeringens skrivelser till har identifierat tre skrivelser som bedömts relevanta då de haft tydlig koppling till integration och arbetsmarknad, se faktaruta nedan. Gemensamt för skrivelserna är att de kan ses som regeringens avsiktsförklaringar. Samtliga skrivelser har lämnats till –2010. 2016/17:1 UO 14, s. 43–44. 2017/18:1 UO 14, s. 39. 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Skrivelser med tydlig koppling till integration och arbetsmarknad Egenmakt mot utanförskap – regeringens strategi för integration130 Strategi för integration presenterades i en skrivelse i samband med budgetpropositionen . Strategin syftade både till att peka ut den långsiktiga inriktningen för integrationspolitiken och till att identifiera strategiska områden samt insatser för att uppnå målen. Av skrivelsen framgår att den övergripande prioritering var att bryta utanförskapet. I skrivelsen pekades sju strategiska områden ut för integrationspolitiken för perioden –2010. handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning 2008–2010131 Som en del av tog regeringen fram ett handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning för perioden –2010. Handlingsprogrammet överlämnades i en skrivelse . Utgångspunkten för politiken var att ”återupprätta” arbetslinjen och bekämpa människors utanförskap. Ett särskilt fokus gavs till att öka sysselsättningen och att prioritera dem som står längst bort från arbetsmarknaden. En jämställd arbetsmarknad – regeringens strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet132 Regeringen lämnade en skrivelse 2009 där inriktningen för jämställdhetspolitiken inom arbetsmarknadsområdet och näringslivsområdet presenterades. I skrivelsen betonade regeringen att insatserna skulle vara inriktade på att motverka könsuppdelningen på arbetsmarknaden och i näringslivet, främja jämställda villkor för entreprenörskap samt att uppnå ett jämställt deltagande i arbetslivet och jämställda arbetslivsvillor. Nedan beskrivs närmare om och hur regeringen inkluderat ett jämställdhet- och integrationsperspektiv i skrivelserna. 4.4.1Egenmakt mot utanförskap – regeringens strategi för integration Skrivelsen omfattar bakgrundsbeskrivning till strategin, beskrivning av nuläget och kända orsaker till utanförskap på arbetsmarknaden samt skillnader i utbildning, hälsa med mera. Regeringen redovisar även inriktningar och strategier för integrationspolitiken i separat avsnitt. Redovisning av resultat och beskrivning av arbetsmarknadsläget har ett könsperspektiv En nulägesbeskrivning av integrationen regeringen både i form av text, figurer samt tabeller. I avsnitt där utvecklingen på arbetsmarknaden beskrivs redovisas tabeller över sysselsättning och arbetslöshet uppdelat på både kön samt inrikes födda och utrikes födda. Det finns även beskrivningar där skillnaderna mellan kvinnor och män samt inrikes och utrikes födda synliggörs. 2008/09:24, s. 4–6. 2008/09:34, s. 3. 2008/09:198, s. 1. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T S I N T E G R E R I N G A V I N T E G R A T I O N S P O L I T I K E N det att sysselsättningen är lägre hos utrikes födda kvinnor jämfört med utrikes födda män. Det framgår även att sysselsättningsgapet mellan inrikes och utrikes födda kvinnor är större än det mellan inrikes födda och utrikes födda män.133 Vidare betonar regeringen att ”sysselsättningsgraden framförallt är låg bland nyanlända men stiger ” samt att ”mediantiden från folkbokföring till sysselsättning för skyddsbehövande och anhöriga kvinnor är över 2–längre än för män i samma grupp”.134 Regeringen lämnar 2010 en redovisning av strategin i en separat skrivelse till . I denna betonas att det finns behov av fortsatt utveckling mot en mer kunskapsbaserad integrationspolitik. Bland annat genom att ta fram utökad könsuppdelad statistik för att bättre belysa utvecklingen på integrationsområdet för kvinnor respektive män.135 Analysen ger få förklaringar till identifierade könsskillnader I skrivelsen redogör regeringen för orsaker till de påtalade skillnaderna i arbetsmarknadssituation mellan inrikes födda och utrikes födda. Bland orsakerna anges bland annat svaga kunskaper i svenska språket, kort utbildning samt svaga incitament för sysselsättning parallellt med tiden för introduktionsinsatser. Även orsaker på efterfrågesidan lyfts upp såsom vilken typ av arbete som är tillgängliga samt förekomsten av diskriminering av utrikes födda.136 Däremot för regeringen inga resonemang om varför sysselsättningsgapet är större mellan inrikes födda kvinnor och utrikes födda kvinnor än motsvarande gap för män. Nyanlända flyktingar och flyktinganhöriga är en prioriterad grupp men få insatser finns med könsperspektiv I strategin anför regeringen att integrationspolitikens mål och inriktningar framför allt ska uppnås genom generella insatser riktade till hela befolkningen.137 Men för nyanlända anför regeringen att säråtgärder kan riktas till gruppen i Sverige.138 De insatser som föreslås för nyanlända syftar till att förstärka arbetslinjen för denna målgrupp samt möjliggöra ett individanpassat stöd.139 Men regeringen anför inga resonemang om hur de generella eller särskilda insatserna kan antas påverka eller adressera nyanlända kvinnors arbetsmarknadsförankring. Detta trots att det tidigare pekats ut att utrikes födda kvinnor har det svårare med etablering på arbetsmarknaden än utrikes födda män. 2008/09:24, s. 9–10. 2009/10:233, s. 5–6. 2008/09:24, s.19–23. 137Ibid, s.6. 139För att påskynda nyanländas etablering gav regeringen bland annat ett uppdrag till Arbetsförmedlingen att genomföra en försöksverksamhet med s.k. etableringssamtal med syftet att bättre kartlägga nyanländas individuella behov och kompetenser. 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4.4.2Handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning för perioden –2010 Utgångspunkten för programmet är de så kallade riktlinjer som Eus medlemsländer beslutat ska ingå i de nationella programmen. Riktlinjerna omfattar de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och de gemensamma riktlinjerna för sysselsättningspolitiken. Redovisning av resultat och beskrivning av arbetsmarknadsläget synliggör både inrikes samt utrikes födda kvinnor och män I handlingsprogrammet beskriver regeringen de gemensamma målen för sysselsättningspolitiken. Att prioritera dem som står längst ifrån arbetsmarknaden pekas ut som centralt. I de beskrivande delarna synliggörs skillnader i både arbetslöshet och arbetskraftsdeltagande mellan inrikes och utrikes födda. Regeringen beskriver att arbetslösheten minskat mer för utrikes födda män än för utrikes födda kvinnor vilket medfört att gapet i arbetskraftsdeltagandet har ökat.140 Analysen omfattar sällan kön och en uppdelning på inrikes samt utrikes födda Handlingsprogrammet innehåller generellt inga längre texter med förklaringar eller orsaker till skillnader i arbetskraftsdeltagandet utan regeringen identifierar det istället som behov. Det största behovet beskrivs vara att stärka drivkrafterna till arbete och minska utanförskapet på arbetsmarknaden. När regeringen identifierar behov hålls integrations- och jämställdhetsperspektivet förhållandevis åtskilda. Regeringen identifierar, i ett särskilt avsnitt, att det finns ett behov att förbättra integrationen för utrikes födda. I detta sammanhang beskrivs situationen på arbetsmarknaden för utrikes födda kvinnor och män. Könsskillnader inom gruppen synliggörs men regeringen för inga resonemang om orsaker till dessa skillnader. Inte heller identifieras något särskilt behov av åtgärder för utrikes födda kvinnor, trots att regeringen i beskrivande delar visat att det finns betydande könsskillnader i arbetsmarknadsanknytningen.141 Under rubriken för kvinnor och män på arbetsmarknaden beskrivs genomförda och planerade insatser för att främja jämställdheten. Men det innehåller vare sig i beskrivningar eller analys någon uppdelning både på kön samt på inrikes och utrikes födda.142 Få initiativ har ett könsperspektiv Regeringen anför att politiken i huvudsak är tänkt att uppnås genom generella insatser som ska stimulera både kvinnor och män till arbete. I linje med strategin för integration framhålls att säråtgärder som riktas till utrikes födda endast är 2008/09:34, s. 53. 141Ibid, s. 66–67. 142Ibid, s. 60–61. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T S I N T E G R E R I N G A V I N T E G R A T I O N S P O L I T I K E N Detta då behoven kan skilja sig från andra arbetssökandes, framförallt vad gäller kunskaper i svenska språket, kontaktnät och erfarenheter från den svenska arbetsmarknaden. Vidare framhåller regeringen att åtgärder som riktas till vuxna nyanlända ska vara tydligt fokuserade på en snabb arbetsmarknadsetablering.143 För att främja lika villkor på arbetsmarknaden framhålls några generella satsningar. Bland annat nämns den jämställdhetsbonus som infördes som bland annat syftat till att främja kvinnors återgång i arbete efter föräldraledighet.144 Även Arbetsförmedlingens insatser för att förbättra integrationen för utrikes födda ska vara generella. Exempelvis nämns Arbetsförmedlingens generella åtgärder såsom jobb- och utvecklingsgarantin. För nyanlända nämns bland annat instegsjobb och försöksverksamhet med etableringssamtal för nyanlända invandrare. Inga tydliga initiativ framhålls som särskilt riktade mot nyanlända kvinnors etablering på arbetsmarknaden. Det förs heller inga tydliga resonemang om hur eventuella initiativ förväntas påverka nyanlända kvinnor. Inte heller om hur generella åtgärder särskilt förväntas påverka utrikes födda kvinnors förankring på arbetsmarknaden.145 4.4.3En jämställd arbetsmarknad – regeringens strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet Skrivelsen är uppbyggd på ungefär samma sätt som strategin för integrationspolitiken. Regeringen ger inledningsvis en beskrivning och viss analys av nuläget avseende jämställdheten på arbetsmarknaden och i näringslivet. Detta följs av en beskrivning av förändringar i omvärlden samt regeringens strategiska inriktningar och insatser. Både kön samt inrikes och utrikes födda finns med i beskrivningar av arbetsmarknadsläget I bakgrundsbeskrivningen av jämställdheten på arbetsmarknaden görs ett flertal indelningar av tabeller och texter för utrikes födda, till exempel när det gäller föräldraledigheten. Utöver detta finns också ett särskilt avsnitt som behandlar jämställdheten bland utrikes födda. Regeringen tydliggör i beskrivningen av jämställdheten att skillnaderna mellan kvinnor och män är som störst bland utrikes födda. Vidare beskrivs hur den svaga förankringen på arbetsmarknaden för utrikes födda kvinnor är extra tydlig för nyanlända.146 Regeringen framhåller vikten av att ta vara på arbetskraft särskilt hos utrikes födda och i synnerhet hos 2008/09:34, s. 67. 2008/09:34, s. 60. 145Ibid, s. 61. 2008/09:198, s. 17–18. 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Vidare framhålls även att arbetsmarknadssituationen för kvinnor i vissa invandrargrupper är oroväckande.147