prop · H603161 · 2019-09-09 00:00:00 — Det konsoliderade livförsäkringsdirektivet är upphävt genom och rådets direktiv /138/EG av om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II). I artikel 13 i Solvens II-direktivet finns motsvarande definition av försäkringsföretag som i artikel 1 i det konsoliderade livförsäkringsdirektivet. Hänvisningen i 58 kap. 4 § IL till det konsoliderade livförsäkringsdirektivet bör därför ändras så att hänvisning i stället sker till artikel 13 i Solvens II-direktivet. Som bl.a. Svensk Försäkring framhåller ska Solvens II-direktivet enligt artikel 4 inte tillämpas på vissa mindre försäkringsföretag. Av artikel 4.5 följer dock att detta inte ska hindra sådana försäkringsföretag från att ansöka om att få, eller att fortsätta ha, auktorisation enligt direktivet. Även mindre försäkringsföretag kan således utgöra försäkringsföretag enligt definitionen i artikel 13. När det gäller utländska tjänstepensionsinstitut finns bestämmelser i inkomstskattelagen som reglerar när ett avtal om tjänstepension med ett sådant institut ska anses jämförbart med en pensionsförsäkring Prop. 2018/19:161 (28 kap. 2 §, 58 kap. 1 a och 1 b §§ IL). Förslaget föranleder ändringar i 58 kap. 4 § IL. Ingen stämpelskatt vid försäkringsbestånds- Regeringens förslag: Om ett försäkringsföretag eller ett tjänstepen- sionsföretag förvärvar ett helt försäkringsbestånd från ett annat försäk- ringsföretag eller tjänstepensionsföretag ska det inte medföra stämpel- skatt för de fastigheter eller tomträtter som ingår i förvärvet. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Svensk Försäkring, till vars yttrande Näringslivets Skattedelegation, och ansluter sig, anser att befrielse från stämpelskatt bör gälla även vid överlåtelser av Skälen för regeringens förslag: Om ett försäkringsföretag förvärvar ett helt försäkringsbestånd från ett annat försäkringsföretag medför det enligt 6 § lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter ingen stämpelskatt för de fastigheter eller tomträtter som ingår i förvärvet. Enligt den föreslagna lagen om tjänstepensionsföretag ska ett tjänste- pensionsföretag helt eller delvis få överlåta sitt försäkringsbestånd till ett annat tjänstepensionsföretag eller ett försäkringsföretag (11 kap. 1 § Enligt de föreslagna ändringarna i försäkringsrörelselagen ska ett försäkringsföretag – vid sidan av beståndsöverlåtelser till ett svenskt försäkringsföretag eller en utländsk försäkringsgivare – även få överlåta hela eller delar av sitt försäkringsbestånd till ett tjänstepensionsföretag (14 kap. 1 § FRL). Vid överlåtelser av ett helt försäkringsbestånd mellan tjänstepensionsföretag eller mellan ett tjänstepensionsföretag och ett försäkringsföretag bör enligt regeringen samma regler för stämpelskatt gälla som vid beståndsöverlåtelser mellan försäkringsföretag. sådana förvärv inte medföra stämpelskatt för de fastigheter eller tomträtter som ingår i förvärvet. Svensk Försäkring, till vars yttrande Näringslivets Skattedelegation, och ansluter sig, anser att befrielse från stämpelskatt bör gälla även vid överlåtelser av delbestånd. Bestämmelsen om att stämpelskatt inte ska betalas för fastigheter eller tomträtter om ett försäkringsföretag förvärvar ett helt försäkringsbestånd från ett annat försäkringsföretag syftar till att underlätta sammanslag- ningar av försäkringsföretag. Enligt förarbetena måste sammanslagningen ske genom en överlåtelse av hela försäkringsbeståndet, eftersom det skulle vara svårt att bedöma om en fastighet ska anses hänförlig till den överlåtna delen om endast en del av försäkringsbeståndet överlåts (prop. Att tillåta försäkringsföretag att överlåta fastigheter sinsemellan utan stämpelskatt skulle också kunna ifrågasättas ur ett statsstödsperspektiv, då någon motsvarande möjlighet inte finns för andra branscher. 2018/19:161 grund härav anser regeringen att bestämmelsen inte bör utvidgas till att även omfatta överlåtelser av delbestånd mellan försäkringsföretag. Förslaget föranleder ändringar i 6 § lagen om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter. 5.4Tjänstepensionsföretag ska betala särskild premieskatt för grupplivförsäkring Regeringens förslag: Tjänstepensionsföretag ska vara skattskyldiga till särskild premieskatt för grupplivförsäkring och omfattas av samma bestämmelser som gäller för försäkringsföretag. Promemorian behandlar inte frågan. Remissinstanserna: framhåller att enligt förslaget till lag om tjänstepensionsföretag ska tjänstepensionsföretag bl.a. kunna tillhandahålla tjänstegrupplivförsäkringar. anser därför att tjänstepensionsföretag ska omfattas av skattskyldigheten för särskild premieskatt på grupplivförsäkringar. Svensk Försäkring, till vars yttrande Näringslivets Skattedelegation, och ansluter sig, anser att det inte är tydligt om lagen (1990:1429) om särskild premieskatt för grupplivförsäkring, m.m. ska gälla för tjänstepensionsföretag. Skälen för regeringens förslag: Enligt lagen om särskild premieskatt för grupplivförsäkring, m.m. beskattas bl.a. svenska försäkringsföretag och utländska försäkringsföretag som bedriver verksamhet i för som avser förmån av grupplivförsäkring. Syftet med denna skatt är att åstadkomma en neutral skatte- och avgiftsmässig behandling av olika s.k. avtalsförsäkringar. Utfallande belopp från en sådan försäkring inkomstbeskattas inte och som huvudregel beskattas inte en anställd för den förmån det är att arbetsgivaren betalar för en sådan försäkring. I stället betalar försäkringsgivarna den särskilda premieskatten. Enligt förslaget till lag om tjänstepensionsföretag ska tjänstepensionsföretag bl.a. kunna tillhandahålla tjänstegrupplivförsäkringar. Regeringen anser därför, i likhet med , att tjänstepensionsföretag bör vara skattskyldiga till särskild premieskatt för grupplivförsäkring. Tjänstepensionsföretag bör omfattas av samma bestämmelser som gäller för försäkringsföretag. Det innebär bl.a. att tjänstepensionsföretag är skattskyldiga för premie för grupplivförsäkring i den utsträckning förmånen av försäkringen inte ska tas upp som intäkt eller premien ska dras av, att skattskyldighet inträder när premie tas emot och att beskattningsunderlaget utgörs av av mottagen premie. Skatten uppgår till av underlaget. Förslaget föranleder ändringar i 2–4 §§ lagen om särskild premieskatt för grupplivförsäkring, m.m. Regeringens bedömning: Tjänstepensionsföretag omfattas av begreppet försäkringsgivare. Några ändringar i skatteförfarandelagen behövs inte. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans lämnar synpunkter på bedöm- Skälen för regeringens bedömning: I propositionen En ny reglering för tjänstepensionsföretag föreslås att tjänstepensionsföretag införs som ett nytt tjänstepensionsinstitut i svensk rätt. Detta ska huvudsakligen ske genom införandet av en ny lag, lagen om tjänstepensionsföretag. avses de nya föreslagna företagsformerna tjänstepensionsaktiebolag, ömsesidigt tjänstepensionsbolag och tjänstepensionsförening. I propositionen föreslås vidare att tjänstepensionsföretag ska driva verksamhet avseende tjänstepensionsförsäkring, vilket är en form av livförsäkringsrörelse. Det föreslås också att både försäkringsföretag och tjänstepensionskassor ska kunna ansöka om tillstånd att bedriva verksamhet avseende tjänstepensionsförsäkring som tjänstepensionsföretag. Tjänstepensionsföretag kommer således att bedriva samma typ av verksamhet som livförsäkringsföretag som bedriver tjänstepensionsverksamhet enligt försäkringsrörelselagen, även om de näringsrättsliga reglerna kommer att skilja något mellan företagsformerna. För att uppnå skatteneutralitet mellan aktörerna som verkar inom området tjänstepension görs ovan under avsnitt 5.1 bedömningen att tjänstepensionsföretag bör beskattas på samma sätt som livförsäkringsföretag. I inkomstskattelagen föreslås därför att tjänstepensionsföretag inordnas under det skatterättsliga begreppet livförsäkringsföretag. Härigenom blir de särskilda beskattningsbestämmelserna för livförsäkringsföretag i inkomstskattelagen även tillämpliga på tjänstepensionsföretag. Även vid tillämpningen av skatteförfarandelagen är det angeläget att tjänstepensionsföretag behandlas på ett neutralt sätt i förhållande till andra företag som bedriver motsvarande verksamhet. I promemorian görs bedömningen att tjänstepensionsföretag omfattas av skatteförfarandelagens begrepp försäkringsgivare. Tjänstepensionsföretag kommer i praktiken att fungera som sådana livförsäkringsföretag som uteslutande tillhandahåller tjänstepensionsförsäkringar och därtill anknutna försäkringar och som omfattas av lagens begrepp försäkringsgivare. Begreppet försäkringsgivare är inte definierat i skatteförfarandelagen. Inte heller i inkomstskattelagen eller i den försäkringsrättsliga regleringen framgår hur begreppet försäkringsgivare definieras. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att tjänstepensionsföretag omfattas av skatteförfarandelagens begrepp försäkringsgivare. Därmed kommer befintliga bestämmelser om skyldigheter m.m. i skatteförfarandelagen att vara tillämpliga även på tjänstepensionsföretag. Regeringens förslag: Det ska fastställas identitetsbeteckning i nume- risk form (organisationsnummer) för tjänstepensionsföretag. I lagen om identitetsbeteckning för juridiska personer m.fl. görs även ett förtydligande för ömsesidiga försäkringsbolag och för försäkrings- Promemorian behandlar inte frågan. Remissinstanserna: framhåller att det är oklart varför ömsesidiga försäkringsbolag inte finns med i den uppräkning som görs i 1 § lagen (1974:174) om identitetsbeteckning för juridiska personer m.fl., speciellt då försäkringsföreningar finns angivna. uppräkningen i lagen bör kompletteras med ömsesidiga försäkringsbolag liksom ömsesidiga tjänstepensionsbolag och tjänstepensionsföreningar, förutsatt att de är egna associationsformer. Skälen för regeringens förslag: Organisationsnummer utgör unika identitetsbeteckningar i numerisk form som ska fastställas för den som omfattas av den uppräkning som görs i fem olika punkter i 1 § lagen om identitetsbeteckning för juridiska personer m.fl. Av första punkten framgår att organisationsnummer ska fastställas för aktiebolag, europabolag och europakooperativ med säte i , handelsbolag, ekonomisk förening Organisationsnummer ska enligt andra punkten fastställas för erkänd arbetslöshetskassa, försäkringsförening och annan allmän inrättning som enligt lag eller annan författning står under offentlig För annan juridisk person än som avses i 1 §, fastställs organisations- nummer såvida en statlig myndighet, hos vilken den juridiska personen är registrerad eller har mål eller ärende anhängigt, påkallar det eller om den juridiska personen ansöker om det (2 §). för och har tillsynen över tilldelningen av organisationsnummer. förs register över tilldelade organisationsnummer (5 §). Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer får förordna att organisationsnummer ska fastställas för statlig myndighet (3 §). Tilldelningen av organisationsnummer sköts som regel av den myndig- het som registrerar en juridisk person när den bildas eller när det annars finns anledning att föra in den i myndighetens register. tilldelas aktiebolag, handelsbolag och ekonomiska föreningar organisa- tionsnummer i samband med registreringsförfarandet hos . Det tilldelade organisationsnumret är unikt och den juridiska personen behåller numret under hela sin livstid. De nya föreslagna företagsformerna tjänstepensionsaktiebolag, ömse- sidigt tjänstepensionsbolag och tjänstepensionsförening ska vara registre- rade och ska vara registreringsmyndighet. På samma sätt som gäller för bl.a. aktiebolag ska organisationsnummer fastställas för tjänstepensionsföretagen. Regeringen föreslår att detta ska komma till uttryck genom att ömsesidigt tjänstepensionsbolag och tjänstepensionsförening införs i 1 § första punkten lagen om identitetsbeteckning för juridiska personer m.fl. Ömsesidigt försäkringsbolag utgör en egen associationsform för vilken organisationsnummer fastställs och i ett förtydligande syfte föreslår regeringen att ömsesidigt försäkringsbolag uttryckligen ska anges i 1 § Prop. 2018/19:161 första punkten samma lag. Därutöver ska försäkringsförening rätteligen flyttas från paragrafens andra punkt till den första. Förslaget föranleder ändringar i 1 § lagen om identitetsbeteckning för juridiska personer m.fl. Regeringens förslag: De nya bestämmelserna ska träda i kraft . Regeringens bedömning: Det finns inte skäl att införa några särskilda övergångsbestämmelser. Promemorians förslag överensstämmer inte med regeringens. I promemorian föreslås att de nya bestämmelserna ska träda i kraft . Remissinstanserna: och Svensk Försäkring, till vars yttrande Näringslivets Skattedelegation, och ansluter sig, framhåller att en tjänstepensionskassa efter en omvandling inte kommer beskattas på samma sätt som före omvandlingen. inkomstbeskattas tjänstepensionskassor endast för fastigheter som inte förvaltas i livförsäkringsverksamheten. Efter en omvandling, då tjänstepensionskassorna kan tillämpa äldre lydelse av inkomstskattelagen, gäller inte denna specialregel. Eftersom en tjänstepensionskassa inte kan påverka beslutar om omvandling och alltså när den nya skatteregleringen inträder, föreslår Svensk Försäkring att det införs en övergångsbestämmelse med innebörd att en tjänstepensionskassa ska inkomstbeskattas först från och med det beskattningsår som inträder närmast efter inspektionens tillstånd enligt lagen om tjänstepensionsföretag. Skälen för regeringens förslag och bedömning: De nya bestämmelserna bör träda i kraft som huvuddelen av de lagändringar som föreslås i propositionen En ny reglering för tjänstepensionsföretag, dvs. Som beskrivs i avsnitt 4.2 är en tjänstepensionskassa (som är en form av understödsförening) enligt 7 kap. 19 § IL skattskyldig bara för inkomst på grund av innehav av sådan fastighet som inte förvaltas i livförsäkringsverksamhet. Bestämmelsen upphävdes i samband med att den nya försäkringsrörelselagen trädde i kraft men understödsföreningar ska tillämpa inkomstskattelagen i dess äldre lydelse enligt övergångsbestämmelserna i samma lag. Några remissinstanser, bl.a. Svensk Försäkring, har föreslagit att en tjänstepensionskassa som ska omvandlas till ett tjänstepensionsföretag ska få tillämpa undantagsbestämmelsen i 7 kap. 19 § IL till och med det beskattningsår då beslutar om omvandling. En tjänstepensionskassa har dock möjlighet att ansöka om att bedriva verksamhet enligt försäkringsrörelselagen som försäkringsföre- Försäkringsföreningar likställs inkomstskatterättsligt med ekono- 2018/19:161 miska föreningar och omfattas därmed inte av nämnda undantagsbestämmelse. Det finns inga särskilda övergångsbestämmelser om skattskyldighetens inträde när en tjänstepensionskassa övergår till att driva verksamhet som försäkringsförening enligt försäkringsrörelselagen. Mot den bakgrunden finner regeringen inte skäl att införa sådana övergångsbestämmelser som Svensk Försäkring föreslår. Inte heller i övrigt finner regeringen skäl att införa några särskilda övergångsbestämmelser. Syfte och alternativa lösningar I propositionen En ny reglering för tjänstepensionsföretag föreslås att tjänstepensionsföretag införs som ett nytt slags tjänstepensionsinstitut i svensk rätt. Syftet med förslagen i denna proposition är att utforma skatteregler för tjänstepensionsföretagen som uppnår skatteneutralitet mellan aktörerna som verkar inom området tjänstepension. Det bedöms inte finnas någon lämplig alternativ lösning. Om ingen förändring kommer till stånd kan inte skatteneutralitet mellan aktörerna som verkar inom området tjänstepension uppnås. Förslaget bedöms inte påverka den offentliga sektorns skatteintäkter då de företag som omfattas av den nya företagsformen tjänstepensionsföretag kommer att beskattas på samma sätt och i samma utsträckning som med nuvarande skattelagstiftning. I propositionen En ny reglering för tjänstepensionsföretag beskrivs konsekvenserna av att andra tjänstepensionsdirektivet genomförs i svensk rätt. Det är samma grupp av företag som berörs av den nya regleringen för tjänstepensionsföretag som berörs av förslagen i denna proposition. Förslaget om skatteregler för tjänstepensionsföretag bedöms ha mycket små eller inga kostnadsmässiga konsekvenser för företagen. Inte heller bedöms förslaget påverka företagens administrativa kostnader eller andra kostnader, innebära förändringar av verksamheten eller påverka konkurrensförhållanden eller företagen i andra avseenden utöver vad som beskrivs i propositionen En ny reglering för tjänstepensionsföretag. De företag som bedöms beröras av förslagen i denna proposition är följande. 1.1 23 stycken livförsäkringsbolag vars balansomslutning (förvaltat kapital) varierar . 1.2 8 stycken fondförsäkringsföretag vars balansomslutning (förvaltat kapital) varierar . 1.3 11 stycken understödsföreningar vars storlek förvaltningsmässigt varierar . Det bedöms att ingen särskild hänsyn behöver tas till små företag vid Det främsta skälet till detta är att det framför allt är relativt stora företag som berörs av förslaget. Någon särskild hänsyn bedöms inte heller behöva tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdande. Det bedöms inte finnas något behov av speciella informationsinsatser. Svensk försäkring saknar, i likhet med , en beskrivning av konsekvenserna av att det inte föreslås några regler för skattekontinuitet vid ett försäkringsföretags renodling av verksamheten inför en omvandling till tjänstepensionsföretag. Reglerna om skatteneutralitet i inkomstskattelagen tar främst sikte på överlåtelser av hela försäkringsbestånd och överlåtelser av delbestånd kan därför medföra vissa skattekonsekvenser. Överlåtelser av tjänstepensionsförsäkringar torde till största del kunna ske utan att det utlöser någon inkomstbeskattning, men överlåtelser av riskförsäkringar eller overheadverksamhet i form av administration eller varumärken kan göra det. Det är svårt att bedöma storleken av de potentiella skattekonsekvenserna eftersom de utgår från företagsspecifika omständigheter och det saknas statistik över försäkringsföretagens tillgångar uppdelad på inkomstbeskattad respektive avkastningsbeskattad verksamhet. I slutänden är det upp till försäkringsföretagen att ta ställning till huruvida fördelarna med en anpassad reglering motiverar eventuella skattemässiga konsekvenser av en renodling av verksamheten. I annat fall kan verksamheten fortsätta att bedrivas i form av försäkringsföretag. Svensk försäkring och framhåller även att konsekvensanalysen i promemorian bortser från det faktum att understödsföreningarna efter en omvandling kan tillämpa en äldre lydelse av inkomstskattelagen. Den del av understödsföreningarnas verksamhet som bedrivs för försäkringstagarnas räkning kommer även fortsättningsvis att beskattas med avkastningsskatt. Den upphävda bestämmelsen i 7 kap. 19 § IL om skattskyldighet för inkomst på grund av innehav av sådan fastighet som inte förvaltas i livförsäkringsverksamhet kommer inte att gälla framgent, vare sig om understödsföreningarna omvandlas till tjänstepensionsföretag eller försäkringsföretag. I den utsträckning understödsföreningarna bedriver annan verksamhet utöver tjänstepensionsverksamheten kan det därför leda till en högre beskattning, dock inte till följd av några förslag i denna proposition. Med dagens regelverk är dock möjligheten för understödsföreningarna att bedriva sådan verksamhet ytterst begränsad. Det är därför inte troligt att understödsföreningarna i någon större utsträckning kommer att möta ett högre skatteuttag. Effekter för myndigheter och de allmänna förvaltningsdomstolarna uppskattar sina merkostnader för bl.a. information och omarbetning av blanketter och broschyrer till ca . Eventuella tillkommande utgifter för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. För de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms förslaget inte få några effekter. antog riktlinjer för skattepolitiken (prop. 2014/15/100 avsnitt 5.5, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254). 2018/19:161 riktlinjerna framgår att en viktig princip för skattepolitiken är att regelverket ska vara förenligt med . Förslaget bedöms vara förenligt med det EU-rättsliga regelverket. Förslaget bedöms inte ha någon effekt för enskilda eller offentlig sektor, och inte heller några effekter för miljön. Eftersom förslaget inte bedöms påverka skatteintäkterna förväntas det inte heller påverka den ekonomiska fördelningen, den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män eller ha någon effekt för sysselsättningen. 7.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:174) om identitetsbeteckning för juridiska personer m.fl. Paragrafen innehåller en uppräkning av sådana associationsformer som en identitetsbeckning i form av ett organisationsnummer ska fastställas för. Ändringen i första punkten innebär att organisationsnummer ska fastställas för ömsesidigt tjänstepensionsbolag och tjänstepensionsförening. I samma punkt införs även företagsformen ömsesidigt försäkringsbolag. Dessutom flyttas försäkringsförening från andra punkten till den första punkten. Övervägandena finns i avsnitt 5.6. 7.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter I paragrafen behandlas undantagen från skatteplikt. Ändringen i fjärde punkten innebär att undantaget från skatteplikt för stämpelskatt vid överlåtelse av försäkringsbestånd utsträcks till att även omfatta de fall då ett tjänstepensionsföretag förvärvar ett helt försäkringsbestånd från ett annat tjänstepensionsföretag eller ett försäkringsföretag eller då ett försäkringsföretag förvärvar ett helt försäkringsbestånd från ett tjänstepensionsföretag. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:661) Prop. om avkastningsskatt på pensionsmedel I paragrafen finns bestämmelser om beräkningen av kapitalunderlaget för vissa skattskyldiga till avkastningsskatt. Ändringen i andra stycket fjärde punkten är en följd av att sjuk- och olycksfallsförsäkringar hänförliga till försäkringsklass I b och IV även kan meddelas enligt 2 kap. 11 § lagen (2019:000) om tjänstepensionsföretag. Ändringen innebär att det vid beräkning av kapitalunderlag även ska bortses från den del av tillgångar och skulder som avser sådana försäkringar. I paragrafen finns bestämmelser om beräkningen av kapitalunderlaget för vissa skattskyldiga till avkastningsskatt. Ändringen i andra stycket tredje punkten är en följd av att sjuk- och olycksfallsförsäkringar hänförliga till försäkringsklass I b och IV även kan meddelas enligt 2 kap. 11 § lagen om tjänstepensionsföretag. Ändringen innebär att det vid beräkning av kapitalunderlag även ska bortses från premiebetalningar som avser sådana försäkringar. 7.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäkring, m.m. I paragrafen anges vilka som är skattskyldiga till särskild premieskatt för grupplivförsäkring. Ändringen innebär att svenska tjänstepensionsföretag, vid sidan av svenska försäkringsföretag, utländska försäkringsföretag i fråga om verksamhet som drivs här i landet, arbetsgivare och näringsidkare, ska vara skattskyldiga till särskild premieskatt för grupplivförsäkring. Övervägandena finns i avsnitt 5.4. Paragrafen innehåller bestämmelser om när skatteplikt för premie för grupplivförsäkring eller för utgivet belopp som motsvarar ersättning på grund av sådan försäkring föreligger. Ändringen i första och fjärde stycket är en följd av att svenska tjänstepensionsföretag ska vara skattskyldiga till särskild premieskatt för grupplivförsäkring enligt ändringen i 1 §. Ändringen i första stycket innebär att tjänstepensionsföretag – i likhet med försäkringsföretag – är skattskyldiga för premie för grupplivförsäkring i den utsträckning förmånen av försäkringen enligt 11 kap. 19 § eller 15 kap. 9 § inkomstskattelagen (1999:1229) inte ska tas upp som intäkt eller premien enligt 16 kap. 25 § samma lag ska dras av.