prop · H7036 · 2019-09-24 00:00:00 — KONSTEN ATT STYRA – REGERINGENS STYRNING AV KULTUROMRÅDETS INSTITUTIONER 6 Slutsatser och rekommendationer Syftet med denna rapport har varit att granska om regeringens styrning inom kulturområdet lever upp till de kriterier som ställt upp för styrning av statlig verksamhet. 6.1 Regeringens styrning har blivit tydligare Granskningens första fråga är om regeringens styrning är tydlig och resultatinriktad. Med tydlig styrning menar att verksamhetens mål, uppgifter och villkor ska vara klart uttryckta i de formella styrdokumenten och att styrningen ska uppfattas som tydlig av de berörda institutionerna. Resultatinriktad styrning avser att regeringens uppföljning av verksamheten ska vara inriktad mot dess prestationer och kostnader. enkät visar att cheferna för de institutioner som har årliga dialoger med överlag är tillfreds med den formella styrningen och bedömer den som tydlig. Instruktionen, som är central för myndigheter, och regleringsbrevet (eller motsvarande dokument för institutioner som inte är myndigheter), uppfattas reglera rätt saker. En jämförelse mellan den enkät som har genomfört och den enkät som genomförde 2010, visar att den formella styrningen uppfattas ha blivit tydligare. Likaså uppger fler institutioner att det förs en dialog om regleringsbrevet eller motsvarande med departementet. menar att det är positivt att detta sker, både för att förankra regeringens styrning av institutionen och för att anpassa den till verksamhetens behov. granskning visar, inte oväntat, att de institutioner som träffar för årliga dialoger uppfattar att det finns större möjligheter att föra samtal om den formella styrningen än de som inte har en årlig dialog. Bland de institutioner som har årlig dialog med är det myndigheterna som är mest nöjda. Dialogen är ett viktigt instrument för att få och ge återkoppling från och till departementet. Det visar svaren i både 2010 och enkäter. Det avspeglas också i dokumentationen från dialogerna. De underlag i form av analyspromemorior som tas fram inför de årliga dialogerna är något mer omfattande för myndigheter än för stiftelser, bolag och föreningar, framför allt för att myndigheternas arbetsgivaransvar och det ekonomiska resultatet diskuteras i större utsträckning. bedömer vidare att regeringens styrning av institutionerna inom kulturområdet har blivit mer resultatinriktad som granskningen avser och att det förefaller råda en större samsyn mellan och institutionerna om hur prestationer och kostnader ska rapporteras. 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 6.2Regeringens styrning är inte tillräckligt anpassad till institutionernas olika verksamhetsformer Den andra frågan i granskningen handlar om huruvida regeringens styrning är anpassad till institutionernas olika verksamhetsformer. Med detta menar att styrningen utformas så att den gynnar syftet med respektive verksamhet och tar hänsyn till de särskilda förutsättningar som gäller för olika verksamhetsformer. Den enkät som har genomfört visar att cheferna för områdets institutioner i huvudsak uppfattar regeringens styrning som väl anpassad till verksamheternas inriktning och omfattning. Granskningen visar dock också att regeringens styrning inte är tillräckligt anpassad till de olika verksamhetsformer som finns på området. De årliga dialogerna genomförs på i stort sett samma sätt för alla de institutioner som har årlig dialog oavsett verksamhetsform. Vidare beslutar regeringen om riktlinjer eller villkor för statens bidrag till kulturområdets bolag och stiftelser för att fullgöra vissa uppgifter. I granskning om regeringens insyn i, och uppföljning av, statligt bildade stiftelser 2008 konstaterades att styrde stiftelserna som om de vore myndigheter. bedömer att den situationen kvarstår. I den mån regeringen och stiftelserna inte säkerställer att regeringens riktlinjer eller villkor är förenliga med stiftelsens förordnande eller motsvarande finns det en risk för att det uppstår målkonflikter. Enligt stiftelselagen ska föreskrifterna i förordnandet eller motsvarande följas vid förvaltningen av stiftelsens angelägenheter om inte föreskrifterna strider mot någon bestämmelse i stiftelselagen.54 Det finns därmed en risk för att regeringens intentioner inte uppfylls fullt ut eftersom stiftelserna ska följa det som framgår av förordnandet. Samma sak gäller för förhållandet till bolagen, som enligt aktiebolagslagen har att beakta det som framgår av bolagsordningen och övriga styrdokument som beslutats på bolagsstämman. 6.3 Regeringens styrning präglas av långsiktighet Granskningens tredje och avslutande fråga är om regeringens styrning är långsiktig och strategisk. En långsiktig och strategisk styrning, menar , innehåller utrymme för utveckling och omprövning av verksamheter, vid sidan av den ordinarie budgetprocessen. I granskningen framkommer det att arbetar aktivt med utveckling och omprövning av institutioner och verksamheter. 542 kap. 1 § stiftelselagen (1994:1220). R I K S R E V I S I O N E N KONSTEN ATT STYRA – REGERINGENS STYRNING AV KULTUROMRÅDETS INSTITUTIONER av organisationsförändringar är det av betydelse för regeringen och att ta hänsyn till de olika juridiska förhållanden som gäller. När det gäller områdets myndigheter står det regeringen fritt att göra olika typer av förändringar, till exempel att skapa nya myndigheter eller att slå ihop, omlokalisera eller lägga ned befintliga myndigheter. När det gäller de andra verksamhetsformerna är förutsättningarna olika. Det innebär dock inte att organisationsförändring är omöjlig även om den ofta är svårare att genomföra. Till exempel måste vanligtvis en stiftelses styrelse ansöka om permutation hos Kammarkollegiet om den vill göra en förändring i stiftelsens förordnande eller avveckla stiftelsen. Det kan inte regeringen göra. En annan aspekt på regeringens långsiktiga och strategiska styrning är processen kring de årliga dialogerna med institutionerna. Processen är etablerad och dialogerna dokumenteras. Genom det sätt denna dokumentation sker, och den omfattning dokumentationen har, menar att det skapas goda förutsättningar för långsiktighet i styrningen. bedömer vidare att det underlättar för nya nyckelpersoner både hos och hos institutionen att ta del av det som tidigare års dialoger har avhandlat. menar att historiken för och kunskapen om verksamheterna därmed blir institutionaliserad och inte personberoende. Dokumentation underlättar också möjlighet till kontroll och insyn. En ytterligare aspekt på processen kring de årliga dialogerna är att handläggarna i efterhand får lämna synpunkter på hur dialogerna har fungerat vilket, enligt , uppmuntrar till en kontinuerlig utveckling och långsiktig styrning. riktar följande rekommendationer till regeringen. •Regeringen bör för de statligt ägda bolagen inom kulturområdet överväga att ta fram ägaranvisningar som antas på bolagsstämman i stället för att besluta om riktlinjer för de bidrag som lämnas till bolagen. •Regeringen bör i dialog med stiftelserna säkerställa att riktlinjer eller villkor för statens bidrag till stiftelserna inte strider mot stiftelsernas förordnanden. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N En tudelad stat? Dualismens överlevnad i den svenska staten 1718–1987. ”Kulturpolitikens förvaltningsnivåer”. I Frenander, (red.) Arkitekter på armlängds avstånd? Att studera kulturpolitik. Makten över förvaltningen. Förändringar i politikens styrning av svensk förvaltning. ”Var finns den statliga kulturpolitiken? Inte bara på ”. I Frenander, (red.) Arkitekter på armlängds avstånd? Att studera kulturpolitik. Styrning på avstånd. Fotnoter till förvaltningspolitiken. Lärande, styrning and all that jazz… : och . , , och . Governing the Embedded State: The Organizational Dimension of Governance. ”Kulturpolitisk styrning och kulturpolitiska reformer i ”. I Kulturpolitisk styrning. Ansvarsfördelning och reformer inom de nordiska ländernas kulturpolitik . Styrning av myndigheter och institutioner inom område. Villkorat förtroende: Normer och rollförväntningar i relationen mellan politiker och tjänstemän i . Premfors, och . Statligt bildade stiftelser – regeringens insyn och uppföljning. Flexibilitetens fördelar och faror – perspektiv på regeringens myndighetsstyrning. Myndighetschefernas syn på regeringens styrning. R I K S R E V I S I O N E N KONSTEN ATT STYRA – REGERINGENS STYRNING AV KULTUROMRÅDETS INSTITUTIONER Den svenska förvaltningsmodellen. Parlamentarisk debatt om förvaltningens roll i styrelseskicket 1975–2000. : Acta Universitatis Upsaliensis. Ku2016/01365/KL. En museimyndighet för hela den historiska utvecklingen i . Former för statlig verksamhet. Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. betänkande 1990/91: FiU30. Den ekonomiska politiken och slutlig budgetreglering för /92. betänkande 1992/93: FiU30. Den ekonomiska politiken och slutlig budgetreglering för /94. betänkande 2009/10: FiU38 gällande regeringens proposition Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. betänkande 1986/87: KU29. Om ledningen av den statliga förvaltningen. betänkande 1997/98: KU31. betänkande 2016/17: KU10. Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. betänkande 2009/10: KrU5. Tid för kultur. betänkande 1996/97:LU7. Former för verksamhet som är beroende av statligt stöd m.m. 1990/91:100. Med förslag till statsbudget för /92. 1992/93:100. Med förslag till statsbudget för /94. 1995/96:61. Former för verksamhet som är beroende av statligt stöd m.m. 1997/98:136. Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst. 2009/10:3. Tid för kultur. 2009/10:175. Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. 2016/17:116. 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2017/18:1. Riksdagsskrivelse 1990/91:131. Riksdagsskrivelse 1992/93:125. Riksdagsskrivelse 1995/96:33. Riksdagsskrivelse 1997/98:119. Riksdagsskrivelse 2009/10:145. Riksdagsskrivelse 2009/10:315. Anteckningar från dokumentation av de årliga dialogerna. Anteckningar från intervju med och livsmiljö, . Anteckningar från intervju med , . Anteckningar från intervju med och film, . R I K S R E V I S I O N E N K ON STYRA – S STYRNIN G A V K U L RÅ DETS IN STITU Offentliga utredningar på kulturområdet 2010–2018 –2018 har sammanlagt 30 offentliga utredningar initierats av . Av dessa har tolv utredningar tydlig koppling till verksamheter inom kulturområdet. Av de resterande 18 utredningarna ligger vissa i gränslandet till kulturområdet, särskilt de som berör demokrati- och mediefrågor, vilket naturligtvis är logiskt med tanke på att dessa frågor uppfattas ligga så nära varandra att de hanteras inom samma departement. Givet den definition av kulturområdet som regeringen själv gör i budgetpropositionen och som också har valt att använda i den här granskningen faller dessa utredningar dock utanför. De tolv utredningar som har initierats inom kulturområdet är följande (hänvisningen nedan avser direktivnummer, för de utredningar som är avslutade anges också SOU-nummer och om de har lett fram till en proposition): Utredningen av Myndigheten för kulturanalys. Kulturmiljöarbete i en ny tid. 2012/13:96. 2013/14:3. Läsa för livet. 2013/14:134. Lättare att läsa. Utredningen om åldersgränser för film. En ny modell för åldersklassificering av film. 2016/17:35. En avgiftsfri filmgranskning och utvidgad ledsagarregel. Översyn av den statliga museipolitiken. 2016/17:116. Utredningen livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design. Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design. 2017/18:110. Politik för gestaltad livsmiljö. 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N En inkluderade kulturskola på egen grund. 2017/18:164. En kulturskola för framtiden – en strategi för de statliga insatserna. Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela samhället. Konstnär – oavsett villkor? Sju av de tolv initierade utredningarna har alltså lett fram till varsin proposition. När det gäller resterande fem utredningar är en (Ku 2017:02) pågående, en (Ku 2016:04) är avslutad, en (Ku 2010:05) avslutades i och med bildandet av Myndigheten för kulturanalys, en (Ku 2010:04) resulterade i verksamheten Kulturbryggan inom ramen för myndigheten och den sista (Ku 2016:03) avslutade sitt arbete . Förslagen bereds i . De tolv utredningarna inom kulturområdet har varit tämligen olika när det gäller såväl inriktning som omfattning men det bör noteras att några av utredningarna, särskilt Ku 2014:01, Ku 2014:02, Ku 2015:02, Ku 2016:04 och Ku 2017:02 har varit brett formulerade och mycket ambitiösa i termer av att i grunden ompröva de statliga verksamheterna inom respektive område. Det bör också noteras att utredningen om den statliga museipolitiken (Ku 2014:01) har resulterat i den så kallade museilagen (SFS 2017:563) som reglerar hela det offentliga museiväsendet, det vill säga inte bara de statliga museerna utan också regionala museer, kommunala museer och andra museer i vars styrelse eller motsvarande ledningsorgan mer än ledamöter är utsedda av stat, kommun eller landsting. Statskontoret är en myndighet som har i uppdrag att analysera statlig och statligt finansierad verksamhet. Statskontoret har, på uppdrag av regeringen, tagit fram en särskild modell – så kallade myndighetsanalyser – för genomlysning av en myndighets förutsättningar, verksamhet, resultat och utmaningar. Modellen kan också tillämpas på stiftelser och utvalda delar av en myndighets verksamhet. Statskontoret anger på sin webbplats att myndighetsanalysen kan fungera som underlag i regeringens och arbete med myndighetsdialoger. –2018 har Statskontoret genomfört sammanlagt 43 myndighetsanalyser på uppdrag av . Av dessa har tio analyserat myndigheter och stiftelser inom kulturområdet. Värt att notera är att av de sammanlagt 18 analyser som har genomförts –2018 har sju R I K S R E V I S I O N E N KONSTEN ATT STYRA – REGERINGENS STYRNING AV KULTUROMRÅDETS INSTITUTIONER varit inom kulturområdet, vilket utgör en påtaglig överrepresentation i relation till andra politikområden. Följande tio myndigheter och stiftelser inom kulturområdet har blivit föremål för Statskontorets myndighetsanalyser . •Talboks- och , 2011. •Statens kulturråd, 2011. •Stiftelsen , 2013. •Stiftelsen , 2014. •Statens musikverk, 2015. •Statens museer för världskultur, 2015. •Konstnärsnämnden, 2017. •Riksarkivet, 2017. •Forum för levande historia, 2017. •Riksteatern, 2017. Utöver dessa myndighetsanalyser har Statskontoret också anlitats för att göra ett antal analyser, eller översyner, av verksamheter inom kulturområdet som inte organiseras i form av en myndighet eller stiftelse. •Bidrag till försvarshistoriska museiverksamheter – en översyn, 2013. •Utvärdering av samordningssekretariatet för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande (Digisam), 2014. •De statliga insatserna för i , 2015. •Översyn av den kyrkoantikvariska ersättningen, 2018. Översyn av uppföljningen och utvärderingen av Kultursamverkansmodellen, 2018. Statskontoret har därtill genomfört myndighetsanalyser av ett antal verksamheter som ligger under men som inte ingår i kulturområdet (, , stöd till trossamfund, , strategin för romsk inkludering, folkbildningen) samt några verksamheter som ligger under andra departement men som till sin inriktning, eller genom delar av sin verksamhet, ligger nära kulturområdet (, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Arvsfondsdelegationen). sammanställer och bearbetar kunskap till stöd för de politiska beslutsprocesserna. Som vi har sett i de två föregående avsnitten har när det gäller kulturområdet initierat ett antal offentliga utredningar . 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ett antal myndighetsanalyser och andra typer av översyner från Statskontoret, särskilt . Den kunskap och de förslag som kommer fram tas om hand i och resulterar i olika former av kunskapsunderlag. I vissa fall presenteras dessa i form av departementsskrivelser eller promemorior, i andra fall som propositioner till . har därtill publicerat 14 egna skrivelser och promemorior inom kulturområdet. •Nytt kapitel i kulturminneslagen – författningsförändringar vid ett svenskt tillträde till om kulturföremål. •Ökad konkurrens på det uppdragsarkeologiska området – vissa ändringar i kulturminneslagen. •Nationell samordning av hemslöjden – en översyn av . •Den kyrkoantikvariska ersättningen. 2013/14:152. •Överlämnande av allmänna handlingar för förvaring. •Förstärkt skydd av kulturegendom. •Återlämnande av olagligt utförda kulturföremål. •Inordnande av Statens centrum för arkitektur och design i – en kraftsamling för konsten, arkitekturen och formen. Ku2015/01181/KI. •En museimyndighet för hela den historiska utvecklingen i . Ku2016/01365/KL. •Kultursamverkan för ett som håller ihop – Framtida inriktning och utvecklingsmöjligheter för kultursamverkansmodellen. •Kultur i hela landet. 2017/18:264. R I K S R E V I S I O N E N K ON ST E N A T T ST YRA – RE G E RI N G E N S ST YRNI N G A V K U L RÅ D E T S I N ST I T U T I ON E R har tagit del av analyspromemorior och minnesanteckningar från de årliga dialogerna för följande institutioner (tidsperiod och handläggande enhet inom parentes):55 •Drottningholms slottsteater (2014–2018, KO) •Kungliga Operan (2014–2018, KO) •Kungliga (2014–2018, KO) •Moderna museet (2014–2018, KO) •Nationalmuseum med (2014–2018, KO) •Konstnärsnämnden (2011–2018, KO) •Riksteatern (2014–2018, KO) •Statens konstråd (2014–2018, KO) •Statens kulturråd (2014–2018, KO) •Statens musikverk (2011–2018, KO) •Stiftelsen (2014–2018, KO) •Stiftelsen (2018, KO) •Stiftelsen (2018, KO) •Stiftelsen (2014–2018, KL) (2014–2018, KL) •Livrustkammaren och med Stiftelsen (2014–2017, KL) •Myndigheten för kulturanalys (2014–2018, KL) •Naturhistoriska (2012–2018, KL) •Stiftelsen (2013–2017, KL) (2014–2018, KL) •Riksantikvarieämbetet (2014–2018, KL) •Riksarkivet (2014–2018, KL) •Riksutställningar (2014–2017, KL) •Statens centrum för arkitektur och design (2014–2018, KL) •Statens försvarshistoriska museer (2014–2018, KL) •Statens historiska museer (2014–2018, KL) •Statens maritima museer (2014–2018, KL) 55KO – , KL – och livsmiljö, MF – och film, DISK – . 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N •Statens museer för världskultur (2014–2018, KL) •Stiftelsen (2014–2018, KL) •Stiftelsen (2014–2018, KL) (2014, MF) •Myndigheten för tillgängliga medier (2014–2018, MF) •Stiftelsen (2014–2018, MF) •Forum för levande historia (2014–2017, DISK) R I K S R E V I S I O N E N K ON STYRA – S STYRNIN G A V K U L RÅ DETS IN STITU Ansvarsfördelning vid de tre berörda enheterna vid Ansvarsfördelningen har sett ut enligt följande:56 •Myndigheter: , , , , , . •Stiftelser: , , , , , , . •Bolag: , , , . •Övriga verksamhetsformer: , Svensk Form, , , . •Sakfrågor: ansvarar för frågor och ärenden om bildkonst, form och design, konstmuseer, bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter, bidrag till konstnärlig gestaltning, ersättning och bidrag till konstnärer, stöd till regional kulturverksamhet, scenkonst och bidrag till icke-statliga kulturlokaler, statliga insatser för den kommunala . Enheten svarar även för departementets samordning av barn- och ungdomsfrågor inom kulturområdet, frågor om jämställdhet, tillgänglighet och hbtq inom kulturområdet, kulturlivets internationalisering, nordiskt samarbete inom kultur- och medieområdet, frågor som rör hyressättning av kulturfastigheter och upphovsrättsfrågor (frågan om upphovsrätt ägs av ). •Myndigheter: , , , Statens maritima museer57, , Statens centrum för arkitektur och design, , Myndigheten för kulturanalys, , Statens museer för världskultur, . •Stiftelser: , , , Arbetets museum, Föremålsvård i , Ájtte – Svenskt fjäll- och samemuseum, Judiska 56Uppgifterna kommer från arbetsordning och presenteras här för att ge en bild både av omfattningen av de tre enheternas ansvarsområden och av hur väljer att benämna de sakfrågor som ryms inom kulturområdet. 57Har bytt namn till Statens maritima och transporthistoriska museer. 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N museet i , , Vin & , och bibliotek. •Övriga verksamhetsformer: , , Form/Design Center. •Sakfrågor: och livsmiljö ansvarar för frågor om arkitektur, arkiv, begravningsverksamhet, hemslöjd, kulturmiljö, museer och svenska språket. Enheten ansvarar även för samordning i departementet av forskningsfrågor, frågor om kulturella och kreativa näringar samt miljöfrågor. Enheten ansvarar för samordning i departementet av belöningsärendena meruere labores och Professors namn samt för beredning av ordensärenden. •Myndigheter: Myndigheten för press, radio och tv, Myndigheten för tillgängliga medier, . •Stiftelser: , för , och . •Övriga verksamhetsformer: Nordicom. •Sakfrågor: och film ansvarar för frågor och ärenden om dagspress, film, nya medietjänster, radio och television, tillgänglighet till medier och insatser mot skadlig mediepåverkan. R I K S R E V I S I O N E N K ON STYRA – S STYRNIN G A V K ULTUROM RÅ DETS IN STITUTION ER frågor till de berörda enheterna vid 1.Hur omfattande är enhetens kontakter med de olika myndigheterna och institutionerna? 2.Hur upplever enhetens medarbetare att rutinerna kring myndighetsdialoger och andra kontakter fungerar? 3.Förutom de frågor som avhandlas vid myndighetsdialogerna, vilka är de vanligaste ärendena som enheten respektive myndigheten/institutionen tar upp? 4.Om en verksamhet fungerar ”mindre” bra, vad beror det oftast på? Vad gör ni då? 5.Hur hanterar enheten det faktum att institutionerna på området har olika associationsformer? 6.Har ni omprövat associationsformen för verksamheter som inte drivs som myndigheter? 7.Vilka erfarenheter har enheten av tidigare genomförda organisationsförändringar på kulturområdet, exempelvis nedläggningar, sammanslagningar och omlokaliseringar när det gäller förberedelser, genomförande och resultat? 8.Hur ser rotationen av myndighetshandläggare ut på enheten? 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har genomfört en enkät riktad till cheferna för samtliga institutioner inom kulturområdet. Syftet med enkäten har varit att få chefernas uppfattning av regeringens styrning. Enkäten har skickats ut i två olika versioner. En något längre version har skickats till de 31 institutioner som genomförde formaliserade dialoger med. Vi har fått in svar från sammanlagt 28 institutioner, vilket ger en svarsfrekvens på . Därtill har vi skickat ut en något förkortad version av enkäten till de sammanlagt 21 institutioner inom kulturområdet som får statliga bidrag, men som inte är föremål för årliga dialoger med . På denna enkät har vi fått in sammanlagt 12 svar, vilket ger en svarsfrekvens på . Frågorna i enkäten är i huvudsak hämtade från en enkät som , på eget initiativ, genomförde 2010 i syfte att undersöka hur de 37 institutioner, som departementet då genomförde årliga dialoger med, upplevde att regeringens styrning fungerade – både den formella styrningen i form av instruktion och regleringsbrev eller motsvarande, och de informella kontakterna i form av årliga dialoger och andra former av signaler.58 har via fått tillgång till de svar som lämnades av de tillfrågade institutionerna , vilket innebär att vi har haft möjlighet att jämföra svaren i undersökningarna 2010 med svaren 2018. Till följd av organisationsförändringar , och visst bortfall i enkäten , kan vi jämföra svaren för 22 institutioner vid de två mättillfällena.