prop · H70334 · 2019-10-30 00:00:00 — , , , , , , , , Ett informationskontor finns i . Inom sekretariatet är det direktoratet för program (Office of the Directorate General of Programmes) som håller ihop och svarar för utvecklingen av förstärkta biståndsverksamhet, fältkontoren och kontakterna med givarna. För de flesta länder finns fleråriga projekt- och handlingsplaner som antas av ministerkommittén. , , , , , , Bosnien och samt icke-medlemsstaterna , , , , , , och En del länder, främst , , och , har inte samtyckt till att sådana sammanhållna handlings- eller projektplaner presenteras och diskuteras av övriga medlemsstater. projekt som bedriver i dessa länder presenteras på respektive Den metodologi som används inom biståndsverksamhet och tekniska samarbete går ut på ett samspel mellan olika verksamhetsgrenar i utformningen av biståndet. mottagarlandet till att uppnå en förbättrad lagstiftning och genomförande av konventionssystem, främst inom kärnområdena biståndsverksamheten och ser gärna en fortsatt stärkt decentralisering för att bistå länder med deras anslutning till och genomförande av Sida har haft ett relativt omfattande samarbete med sedan 2009, initialt genom ett bilateralt stöd till . 2018 bidrog Sida med till program i , , , , och . Det har främst handlat om icke öronmärkt stöd till genomförandet av de handlingsplaner som utvecklats för de flesta av länderna. 2019 ingått ett nytt avtal med för fortsatt stöd till handlingsplanerna i , , , , Stödet uppgår till . gäller för perioden –2023. Sidas långsiktiga samarbete med har varit instrumentellt för att stärka strategiska samarbete med länderna inom EU:s Det har bidragit till en mer programbaserad ansats och till att stärka institutionella kapacitet. ligger väl i linje med den svenska resultatstrategin för reformsamarbete med , västra och (2014–2020), där stärkt demokrati, ökad respekt för mänskliga rättigheter och en mer utvecklad rättsstat är ett viktigt resultatområde. i de berörda länderna kompletterar och stärker andra svenska insatser. Inom ramen för straffrättsliga styrkommitté hölls ett tematiskt möte om artificiell intelligens och straffrättsligt ansvar, bl.a. den utmaning som självkörande fordon för med sig. anordnades ett högnivåmöte på temat överbeläggning av fängelser. Syftet med konferensen var att sammanföra domare, åklagare och företrädare för justitiedepartement för att diskutera problemet med överbeläggning av fängelser och möjliga åtgärder som kan vidtas under rättsprocessen. Inom ramen för mot terrorism ser en arbetsgrupp över frågan om definitionen av terrorism i terrorismkonvention bör ändras. Arbetsgruppen ska presentera sitt förslag . 5.2.5Gruppen av stater mot korruption (Greco) Greco grundades genom ett partsavtal, där är en av de 17 medstiftarna. medlemsstater samt och är nu medlemmar. Greco har till uppgift att, genom systematiska ömsesidiga utvärderingar, kontrollera medlemsstaternas efterlevnad av konventioner mot korruption och övriga antikorruptionsstandarder. Varje utvärderingsrunda fokuserar på ett par samhällssektorer, och allt från lagstiftning till praktik utvärderas. Utvärderingsteamets rapport, med fakta, analys och rekommendationer, diskuteras och beslutas av . Rekommendationerna är tvingande och syftar till att stärka ländernas kapacitet att motverka korruption. Genomförandet följs regelbundet upp till dess att en stor andel av rekommendationerna är helt genomförda. Den tredje utvärderingsrundan (2007–2011) fokuserade på bl.a. partifinansiering. Uppföljningsproceduren för avslutades . För flera andra länder pågår den fortfarande. I den fjärde utvärderingsrundan (2012–), med fokus på domstolar, åklagare och parlament, har samtliga medlemsstater utom , och utvärderats. Uppföljningsproceduren för avslutades . För flertalet medlemsstater pågår den fortfarande. Under den femte utvärderingsrundan (2017–) fokuseras på regeringen och polismyndigheter. Utvärderingen av genomfördes , med utvärderingsteamets besök i . Utvärderingsrapporten, med 15 rekommendationer, diskuterades och beslutades . Greco har också möjlighet att på eget initiativ och utanför den ordinarie utvärderingsprocessen granska länder där det kan antas att viktiga förändringar genomförs som går emot rekommendationer eller andra styrdokument på ett område som Greco redan utvärderat. gjordes sådana utvärderingar för och . Proceduren för del avslutades , då Greco också beslöt inleda en ad hoc-procedur för och . Samarbetet inom kulturområdet har fortsatt inom ramen för styrkommittén för kultur, kulturarv och landskap (CDCPP), där flera initiativ tagits inom I arbetet med kultur har bl.a. ett expertseminarium om konsten och kulturens betydelse för social intelligens i den framtida utvecklingen inom artificiell intelligens (AI) genomförts. ministerkommittén antagit en rekommendation om kulturens bidrag för att stärka internet som en frigörande kraft. genomförandet av den europeiska kulturarvsstrategin fortsatt och stödmaterial har tagits fram för att underlätta genomförandet i Arbetet med att marknadsföra ramkonvention om kulturarvets värde för samhället (Farokonventionen) har utvecklats i samverkan med EU. kulturarvsdagarna har utgjort ett viktigt inslag i genomförandet av EU-initiativet Europaåret för kulturarv 2018 – bara i genomfördes under den s.k. kulturarvsdagen 350 arrangemang med totalt 34 000 deltagare. I relation till landskapsområdet har symposier och workshoppar genomförts inom ramen för arbetet med den europeiska landskapskonventionen, och har ytterligare ett medlemsland ratificerat och tillträtt konventionen. 5.2.7 Samarbete på ungdomsområdet Det ungdomspolitiska samarbetet består av en styrkommitté för mellanstatligt samarbete, en operativ verksamhet med en särskild ungdomsfond, ungdomscenter i och samt ungdomsorganisationernas eget organ för att diskutera ungdomspolitik, . och arbetar enligt principen om delat beslutsfattande och har gemensamma möten . Inom ramen för ungdomspolitiska samarbete har arbetat aktivt med frågor som rör unga flyktingar, ungas inkludering, ungas delaktighet och inflytande samt ungas möjlighet att åtnjuta rättigheter och icke-diskriminering. har arbetet fortsatt med att ta fram en gemensam ungdomsstrategi för perioden – 2030. antog en rekommendation om att stödja unga flyktingars övergång till vuxenlivet. Målgruppen är unga män och kvinnor som kommit till som barn och som har fått eller är kvalificerade för flyktingstatus enligt eller motsvarande EU-lagstiftning eller nationell lagstiftning. Bakgrunden är att unga flyktingar bedöms vara en av de mest utsatta grupperna i , som dessutom möter särskilda utmaningar och svårigheter i övergången till vuxenlivet. Rekommendationen riktar in sig på utmaningarna som uppstår då unga flyktingar når myndighetsåldern och inte längre omfattas av . Övergången till myndighetsåldern utgör därför ofta en betydande förändring i unga flyktingars tillgång till stöd och service från flera sektorer i samhället. Rekommendationen uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att Skr. 2019/20:34 ge unga flyktingar ytterligare stöd i att tillgodogöra sig sina Det handlar bland annat om åtgärder för att förtydliga juridiska ramverk, tillhandahålla lika tillgång till utbildning och hälsovård samt att främja unga flyktingars tillgång till arbetsmarknaden. 5.3Europarådets utvecklingsbank (CEB) utvecklingsbank (CEB), med huvudsäte i , grundades och har som mål att bidra till förbättrade levnadsförhållanden och social sammanhållning i . Motivet för att inrätta banken var att möta behoven i samband med de flyktingströmmar som följde efter . Banken arbetar fortfarande med att bistå mottagarländer i att ta hand om och integrera flyktingar. I och med konflikten i ökade efterfrågan på bankens tjänster, och antalet godkända projekt ökade med , jämfört med före flyktingströmmarna 2015. Totalt uppgick summan av godkända lån (liksom ) till rekordnivån . Banken ger även långfristiga lån och garantier till projekt inom två andra huvudområden, hållbar och inkluderande tillväxt samt miljö. godkände banken ett svenskt lån om till för renovering och nybyggnad av skolbyggnader. Fem nya förskolor och tretton nya skolor byggs i utsatta områden där en stor andel av barnen har utländsk bakgrund. Bankens högsta beslutande organ är guvernörsstyrelsen där representeras av ambassadören vid . I bankens administrativa råd representerar en tjänsteman från . kapitalandel i banken är Banken utgår från värderingar och principer, men är en separat juridisk enhet. generalsekreterare gör en bedömning av om de projekt som banken föreslår investeringar i överensstämmer med politiska och sociala mål. drev att banken skulle införa jämställdhetsaspekter och indikatorer i sina mallar för projektbedömning, vilket nu skett. har även drivit frågor om administrativa besparingar vilket gett positiva resultat bl.a. i form av minskade årliga medlemsavgifter. 6Relationer till andra länder och utvecklingen i vissa medlemsstater Utvecklingen i har gått i negativ riktning när det gäller rättsstatsfrågor och respekten för de mänskliga rättigheterna. Perioden har fortsatt att präglas av åtgärder som vidtagits efter kuppförsöket 2019/20:34 2016. upphävde undantagstillståndet och meddelade att tillämpningen upphört av det tillfälliga avsteget från i enlighet med artikel 15 i konventionen (avvikelse från konventionsförpliktelse vid nödläge). Generalsekreterare har besökt och vid ett flertal tillfällen uttryckt oro över den negativa utvecklingen. Även kommissarie för mänskliga rättigheter har besökt och bland annat uppmärksammat situationen för frihetsberövade människorättsförsvarare och journalister. En strukturerad dialog äger rum inom en arbetsgrupp mellan och sekretariat om konkreta åtgärder för att förbättra situationen inom utvalda områden för mänskliga rättigheter. Bland annat har en dialog förts om arbetet i den så kallade i om prövning av administrativa åtgärder efter kuppförsöket. har ett av sina största fältkontor i . Många av projekten finansieras av EU. I ministerkommittén har situationen behandlats vid ett flertal tillfällen. EU har upprepade gånger uttalat oro över den negativa utvecklingen och inskärpt att måste respektera sina åtaganden enligt samt uttryckt stöd för fortsatta dialog med . antog ett yttrande om ändringar av vallagen och vissa tillhörande rättsakter. I yttrandet lyftes det bland annat fram att ändringarna beslutades tätt inpå kommande val. av tortyr publicerade en rapport från en granskning som genomfördes av förhållanden i högsäkerhetsfängelset på ön . Den så kallade fulla övervakningsproceduren, som beslutades av den parlamentariska församlingen , har inneburit en mer omfattande uppföljnings- och besöksverksamhet i än vad som har varit fallet . har prövat flera mål där turkiska medborgare överklagat frihetsberövanden och uppsägningar efter kuppförsöket 2016. I domstolens första substantiella dom som behandlar journalisters situation och långa frihetsberövanden sedan kuppförsöket, fastslog domstolen att brutit mot rätten till frihet och säkerhet samt yttrandefrihet. Domstolen har i flera efterföljande domar slagit fast att gjort sig skyldigt till godtyckliga frihetsberövanden och långdragna rättsprocesser i strid mot . I målet Selahattin Demirtaş mot dömdes för överträdelser av rätten att utan dröjsmål ställas inför domare, begränsning av användningen av inskränkningar i rättigheter samt rätt till fria val. Selahattin Demirtaş var för händelserna medordförande för demokratiska parti (HDP). uppmanade även att möjligt släppa som dömts för samröre med och satts i husarrest. En delegation från Kongressen för lokala och regionala organ observerade lokalvalen i samt omvalet i . Beslutet att utlysa omval kritiserades av kongressens ordförande och generalsekreterare . Den förvärrade situationen för människorättsaktivister och journalister i har varit föremål för återkommande diskussioner i flera av strukturer, framförallt i ministerkommittén och i PACE. meddelade dom i ett överträdelseförfarande enligt artikel 46.4 EKMR och konstaterade att brustit i sin skyldighet att rätta sig efter domstolens dom om den tidigare frihetsberövade oppositionspolitikern . Domstolen fann att endast vidtagit begränsade åtgärder för att verkställa dom och att landet därmed inte kan anses ha handlat i god tro i enlighet med domstolens slutsatser och anda. Således har man inte levt upp till sina åtaganden enligt artikel 46.1. Efter att meddelat att Mammadov var fri efter ett avgörande i landets högsta domstol och utan egentliga, frihetsinskränkande restriktioner beslutades att målet inte längre skulle vara en stående punkt på ministerkommitténs veckovisa möten. Övervakning av domarnas genomförande skulle emellertid fortsätta inom ramen för ministerkommitténs särskilda möten för uppföljning av verkställighet av domar. Ilgar Mammadov hade 2017 avtjänat av sitt sjuåriga straff trots att bedömt fallet som politiskt motiverat och konstaterat att han bör släppas. uppmanade att och ovillkorligt frige den öppet regeringskritiske Mammadov. beslutade en azerbajdzjansk domstol att villkorligt frige Mammadov, han skulle bl.a. inte få flytta utan att meddela myndigheter och inte heller lämna . Generalsekreterare uttalade sig om beskedet, och MR- kommissarien uppmanade att dra tillbaka alla anklagelser mot Mammadov och upphäva reseförbudet. Mammadov överklagade och meddelade att man upprätthöll domen men modifierade straffet så att den villkorliga frigivningen och villkoren återkallades. Eftersom Mammadov fortfarande anses vara en dömd brottsling har han dock inte rätt att ställa upp i val förrän . Målet Alijev mot är ett ytterligare ett där fällts enligt artikel 18 EKMR. I förevarande mål hade advokaten och människorättsaktivisten frihetsberövats utan tillräckliga bevis och fått sitt hem genomsökt på otillräckliga grunder. Domstolen anser att åtgärderna haft till syfte att tysta och straffa klaganden för hans MR- aktiviteter. illegala annektering av , dess pågående aggression i östra samt stödet till så kallade utbrytarrepubliker i såväl som fortsätter att prägla arbetet i . Kritik har även riktats mot för ett beslut om förenklat förfarande om ryska pass i Donetsk och Luhansk. 2019/20:34 Läget när det gäller mänskliga rättigheter har fortsatt att försämras i efter Putins återval till presidentposten . kommissionär för mänskliga rättigheter har publicerat en rad kritiska uttalanden om brist på respekt för mänskliga rättigheter. Mot bakgrund av uppgifter om förföljelser och tortyr av hbtq-personer i gjorde bl.a. ett offentligt uttalande om tortyr och illabehandling i . Baserat på detta följde även ett gemensamt EU-uttalande. ställde in betalningen av sin medlemsavgift till och , som en reaktion på att rösträtt i den parlamentariska församlingen (PACE) drogs in mot bakgrund av illegala annektering av . Med hänvisning till sin suspenderade rösträtt i PACE avstod från att bjuda in någon delegation från den parlamentariska församlingen för att övervaka det ryska presidentvalet . Efter PACE:s beslut om regeländringar återupptog den ryska parlamentarikerdelegationen sitt deltagande i församlingen. PACE:s beslut förenades med krav om samarbete från rysk sida om en rad uppföljande steg vad gäller utvecklingen i och av ryska åtaganden i vid vårsessionen 2020. återupptog i samband med detta också betalningen av sin medlemsavgift till organisationen. är alltjämt föremål för ett stort antal överklaganden till . hade sammanlagt 11 745 fall som rörde . var den medlemsstat mot vilken flest fällande domar meddelades (908 stycken). Vanligen verkställs de flesta av domarna. fälldes i två uppmärksammade fall . Det gällde bland annat rättsprocessen mot aktivistgruppen och ett fall som rör mordutredningen av den ryska journalisten . bedriver även ett tekniskt samarbete med . Ett Europarådskontor är beläget i . Samarbetet avser bland annat åtgärder för att förbättra fångvård, reformer av straffrättsprocessen samt utbildning av domare om och praxis. Den handlingsplan för 2015–2017 som genomfördes med bl.a. svenskt stöd var den mest omfattande som haft med något land. Denna handlingsplan följs upp med en ny ambitiös handlingsplan –2021, som antogs . Handlingsplanen har ett brett fokus på mänskliga rättigheter, jämställdhet, demokrati, rättstatsreform och kampen mot korruption och omfattar ca . –2019 har haft en sekundering till tjänsten som chef för i . stöder verksamhet i genom Sida, inom ramen för ett regionalt program. Minoritets- och språkfrågor i har fortsatt att diskuteras aktivt i ministerkommittén. hård kritik mot den ukrainska utbildningslagens artikel 7 (om undervisning Skr. 2019/20:34 på minoritetsspråk) och dess övergångsbestämmelser. riktat kritik mot den språklag som antogs av det ukrainska parlamentet och som reglerar användningen av ukrainska i bl.a. medier och offentlig sektor. har uppmanat att utfärda ett yttrande om språklagen. antog ett yttrande om två ukrainska lagar som kräver att chefer och anställda i icke-statliga organisationer offentliggör sina tillgångar på samma sätt som offentliganställda måste göra. konstaterade att lagarna måste ändras eller snävas in för att inte stå i strid med åtaganden. Efter att parlamentet stoppat olika försök att ändra lagarna fattade konstitutionsdomstol ett beslut som innebär att lagarna står i strid med landets författning. Den illegala annekteringen av 2014 har varit en återkommande fråga för , där kritik riktats mot . Den ukrainska regeringen har intagit en kritisk hållning till den parlamentariska församlingens (PACE) beslut som återställde den ryska parlamentarikerdelegationens befogenheter . Efter beslutet stoppades PACE från att observera parlamentsvalet i . begränsade däremot inte sitt deltagande i ministerkommitténs arbete. Utvecklingen i har varit oroande när det gäller respekten för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. införde bland annat en ny vallagstiftning som gick emot rekommendationer och lagar som befarades underlätta korruption och penningtvätt. Kongressen för regionala och lokala myndigheter antog en kritisk deklaration som gällde invalidering av borgmästarvalet i Chisinau av moldavisk domstol . utlämnades sju turkiska medborgare från till utan rättslig prövning, vilket ledde till en fällande dom mot i . Parlamentsvalet åtföljdes av utdragna regeringsbildningsförhandlingar. bildades den oväntade koalitionen mellan det EU-vänliga blocket ACUM och med intima band till . Den förra regeringen vägrade inledningsvis att överlämna makten till den nya koalitionen och gjorde ett försök att upplösa parlamentet med stöd från konstitutionsdomstol. Den allvarliga politiska kris som uppstod fick en fredlig upplösning efter en massiv diplomatisk insats. Den nya regeringen kunde överta makten och tog tillbaka sina kontroversiella beslut. Efter en särskild förfrågan från generalsekreterare bekräftade att försöket att upplösa parlamentet och utlysa nyval saknade konstitutionella grunder. Den nya regeringen har påbörjat avskaffandet av de kritiserade lagändringar som tillkom under den föregående regeringen. 2019/20:34 och har en handlingsplan för samarbete 2017– 2020 som omfattar projekt och program för . har bidragit finansiellt till denna. Handlingsplanen innefattar åtgärder för bl.a. ökad öppenhet och korruptionsbekämpning inom rättsväsendet och politiska institutioner och kapacitetsuppbyggnad inom den offentliga förvaltningen på alla nivåer. Ett Europarådskontor finns i Chisinau. har diskuterat uppföljning av domar i fallen som avser undermåliga förhållanden för och misshandel av frihetsberövade. höll också fortsatta diskussioner om rättsfallet Catan m.fl. mot och i vilket 2012 fastställde att var indirekt ansvarig för kränkningar mot skolor i Transnistrien som använder latinskrift. Det nationalkonservativa partiet och rättvisa (PiS) vann parlamentsvalet och fick egen majoritet i det polska parlamentet. vann partiets kandidat presidentvalet. har PiS-regeringen genomfört en rad genomgripande reformer på inte minst rättsstatsrelaterade områden och antagit lagar som bl.a. förändrat den polska författningsdomstolens arbetssätt, påverkat sammansättningen i högsta domstolen och ändrat sättet på vilket domare i landets allmänna domstolar väljs. Posterna som riksåklagare och justitieminister har på nytt slagits ihop. Med en ny lag har man gjort det möjligt att överklaga också mycket gamla rättsfall. Möjligheter att genomföra disciplinära åtgärder mot domare som anses misshagliga eller illojala har utökats. Vidare har regeringen stärkt kontrollen över statliga medier, säkerhetstjänsterna och tillsättningen av chefstjänstemän i statsförvaltningen. Inför den första lagen om arbetssätt, som antogs , vände sig den polska regeringen till och bad om en granskning av lagförslaget. har kommissionen fortsatt att följa rättsstatsutvecklingen i och avgett ett antal rekommendationer. har kritiserat den långtgående sammanslagningen av posterna som justitieminister och riksåklagare, liksom den nya lagen om åklagarväsendet och de tre lagändringar som gett parlamentet större makt över det polska domstolsväsendet. Kommissionen har också kritiserat den polska regeringens beslut att avskeda eller pensionera ett stort antal domare i högsta domstolen som en del av reformeringen av rättsväsendet. debatterades i kongressen två kritiska rapporter om genomförandet av de polska lokalvalen som ägde rum . med första granskning av , inledde en s.k. strukturerad dialog med landet, varvid man utgick från rekommendationer. Denna dialog har fortsatt och har hitintills utfärdat fyra rekommendationer som behandlar rättsstatsrelaterade reformer i . kommissionen att inleda en process mot landet enligt artikel 7.1 i EU- Skr. 2019/20:34 fördraget. Inom ramen för denna process har tre utfrågningar med har hänvisat till att rekommendationer inte beaktats och framhållit att den sammantagna effekten av de lagar som genomförts under ökat det politiska inflytandet över rättsväsendet i på ett sätt som innebär ett hot mot rättsstaten. Den ungerska alliansregeringen, ledd av premiärminister från det nationalkonservativa partiet , har tillsammans med det kristdemokratiska innehaft regeringsmakten . I tre parlamentsval i följd har de båda regeringspartierna haft den två tredjedels majoritet i parlamentet som krävs för att och utan mellanliggande val genomföra författningsändringar, liksom en lång rad andra genomgripande lagändringar. avgav , tillsammans med (), två gemensamma yttranden. I det första granskade kommissionen det s.k. Stoppa Sorospaketet, som bl.a. straffbelägger stöd till asylsökande och kraftigt begränsar asylrätten i , något som i yttrandet betecknades som oproportionerligt och en inskränkning av föreningsfriheten. Det andra yttrandet gällde den s.k. särskilda migrationsskatten som medför att enskilda organisationer som anses främja invandring krävs på i skatt. I båda yttrandena uppmanades att häva lagändringarna. Dessa ändringar har också kritiserats av bl.a. FN och EU- kommissionen, som inlett ett flertal överträdelseärenden mot . Inför antagandet av en lag om ett nytt förvaltningsdomstolssystem vände sig till och begärde en granskning av lagförslaget. I sitt yttrande noterade kommissionen förvisso de ungerska myndigheternas beredskap att se över de föreslagna lagförslagen, men slog fast att många av bristerna i tidigare reformförslag som rör domstolsväsendet kvarstod. Kritik riktades också mot det omfattande inflytande som regeringen hade över tillsättandet av domare och lagmän i det nya systemet. meddelade dock den ungerska regeringen att man valt att tills vidare skrinlägga planerna på ett förvaltningsdomstolssystem. Sedan flyktingkrisen har den ungerska regeringens offentliga kommunikation till stor del varit fokuserad på invandring och de konsekvenser man anser att denna för med sig.