prop · H70318 · 2019-10-02 00:00:00 — Sedan ett drygt årtionde har ett unikt bilateralt samarbetsavtal med inom CSR som fungerar som en plattform för att diskutera normer inom mänskliga rättigheter, arbetsvillkor och korruption i företagsekonomiska perspektiv. CSR-samarbetet syftar till att säkerställa svenska företags ställning, ger konkurrensfördelar och har skapat goda kontakter med den kinesiska förvaltningen. Det svenska i säkerställer att svenska företag fortsatt får stöd och rådgivning i dessa frågor. Säkerhetspolisen och försvarsunderrättelsemyndigheterna har framfört att bedriver en aktiv underrättelseinhämtning i . Denna omfattande verksamhet sker enligt Säkerhetspolisen både genom person- och teknikbaserad inhämtning t.ex. elektroniska angrepp. Säkerhetspolisen har även framfört att ligger i den kinesiska intressesfären när det gäller strategiska investeringar och uppköp, liksom när det gäller affärsmässiga och akademiska samarbeten. Regeringen kan mot bakgrund bland annat av internationella erfarenheter och Säkerhetspolisens och försvarsunderrättelsemyndigheternas rapporter konstatera att på olika sätt försöker skaffa sig underrättelseinformation om den tekniska utvecklingen i olika branscher liksom om svensk operativ förmåga och planeringen av det svenska försvaret. har det förekommit att svenska företag som utvecklar teknologier med både civila och militära användningsområden har förvärvats av kinesiska bolag. Kinesisk underrättelseverksamhet riktar också in sig på kinesiska flyktingar och organisationer verksamma för t.ex. , och , och på politiskt beslutsfattande. Det förekommer att försöker att motarbeta utövandet av yttrande- och mötesfrihet i när det gäller kinesiska förhållanden. bilaterala utvecklingssamarbete med avslutades men stöd ges alltjämt till för utbildningsinsatser inom mänskliga rättigheter. Inom miljö- och klimatområdet har stött kapacitetshöjande insatser och flera initiativ mellan och relaterade till miljö och klimat, CSR och hälsa har sitt ursprung i Sida-finansierade projekt. Svenskt stöd ges till on Environment and Development, som är rådgivande till den kinesiska regeringen i miljöfrågor. Antalet kinesiska turister och resenärer till ökar. stod kinesiska medborgare för 349 000 hotellövernattningar i , vilket gjorde till nionde största ursprungsland. ansökte 5 672 kinesiska medborgare om uppehållstillstånd på olika grunder i . Ett återkommande bekymmer i migrationsströmmarna från till är förekomsten av olaglig invandring. har ett jämförelsevis underutvecklat forskningssamarbete med , även om många svenska aktörer har samarbeten med på olika nivåer. Av ca 600 000 utlandsstudenter kom 2 671 till /18. Antalet kinesiska studenter minskade 2011 då studieavgifter infördes i men har börjat öka igen och kineser är fortsatt den största utomeuropeiska gruppen studenter. 2019/20:18 Utöver införandet av studieavgifter beror minskningen delvis på att kinesiska studenter i allmänhet föredrar en utbildning i engelskspråkiga länder. De långa handläggningstiderna i det svenska antagningssystemet är en utmaning, liksom de begränsade möjligheterna för utlandsstudenter att få arbetslivserfarenhet i . har ett samförståndsavtal med som syftar till att främja ett kulturutbyte inom film, scenkonst, litteratur, bibliotek och kulturarv och stimulera utbyte av specialister och utställningar. Ett kinesiskt kulturinstitut har inrättats i . förbindelser med påverkas negativt av en rad bilaterala problem. Ett av dessa är fallet med den fängslade svenske medborgaren , där kinesiska myndigheter, trots krav från den , vägrar uppfylla de förpliktelser har enligt internationella konsulära avtal, och vägrar hörsamma svenska krav på Guis frigivning. Fallet har väckt internationell uppmärksamhet och de svenska kraven delas av EU och en rad andra länder. 4EU – en i regeringens Kinapolitik Regeringens förhållningssätt gentemot tar sin utgångspunkt i . Strategin slår fast att EU ska interagera med inom områden där vi har ett ömsesidigt intresse, såsom inom ekonomi och handel, miljö och hälsa. EU ska också ställa krav på när det gäller respekten för rättsstatens principer, demokrati och mänskliga rättigheter, marknadstillträde och den regelbaserade multilaterala världsordningen. Strategin bekräftar att EU står bakom ett-Kina-politiken, att starka förbindelser med och ska upprätthållas och principen om ”ett land, två system” respekteras, samt att förbindelserna med fortsatt ska utvecklas. bidrog aktivt till utformningen av den gemensamma Kinastrategin. I takt med ett ökat kinesiskt globalt inflytande har diskussionen inom EU intensifierats. Den handlar om investeringar i känsliga teknologier liksom risker för det multilaterala samarbetet. Detta påverkar diskussionerna kring det europeiska näringslivets konkurrenskraft och vilka medel som bör väljas för att främja europeiska företags tillväxt. I diskussionen kommer frågor kring strategisk autonomi, uppmjukade konkurrensregler, starkare skyddsmekanismer och stora investeringar i strategiska teknologier upp, i tillägg till traditionella styrkor som väl fungerande konkurrens, öppen handel och en väl fungerande inre marknad. Denna debatt kommer att påverka den industripolitiska strategi som har uppdragit kommissionen att presentera före utgången av 2019. antog EU:s utrikestjänst EEAS och Europeiska kommissionen ett gemensamt meddelande, ”Strategic Outlook”. Meddelandet tar sin grund i EU-strategin, och konstaterar att balansen av utmaningar och möjligheter som representerar förändrats i ljuset av landets växande inflytande och dess avsikt att inta en ledande global roll. kan inte längre ses som ett utvecklingsland utan snarare som en Skr. 2019/20:18 nyckelaktör i världen och ledande teknologisk makt. flexibelt och pragmatiskt angreppssätt i det principbaserade försvaret av EU:s intressen och gemensamma värden. I meddelandet anförs vidare att EU därför bör fördjupa engagemanget med för att värna gemensamma intressen, men eftersträva en mera balanserad och ömsesidig ekonomisk relation. Det finns därtill områden där EU behöver anpassas till förändrade ekonomiska realiteter genom att stärka sin politik för konkurrenskraft. Meddelandet slår fast att alla EU:s medlemsstater har ett ansvar för att upprätthålla och bidra till EU-enighet. I alla kontakter med , både bilateralt och inom ramen för subregionala samarbeten, ska gemensam EU-lagstiftning följas fullt ut. Efter massakern vid i införde EU ett vapenembargo mot . Embargot gäller alltjämt. Oavsett inriktning påverkar utveckling världen, EU och inom i stort sett alla områden. Många globala utmaningar kan bara lösas gemensamt med . Regeringen bejakar en bred dialog med . möjligheter att påverka bygger på åtgärder som vidtas i vårt land, samt på samarbete inom framför allt EU och det regelbaserade internationella samarbete som vilar på folkrättens grund. Mot denna bakgrund redovisar här regeringen ett samlat förhållningssätt i sitt arbete i frågor som rör . Regeringen kommer att utgå från följande grundsatser: •Alltid utgå från svenska och EU-gemensamma intressen och värderingar i samröret med . •Ta tillvara de möjligheter som utveckling erbjuder och hantera de utmaningar som landet ställer oss inför, inbegripet genom att utveckla lagstiftning vid behov. •Öka samverkan om frågor som rör inom och mellan det offentliga, näringslivet och civilsamhället. •Verka för ett mer kraftfullt EU-samarbete i frågor som rör , särskilt vad gäller säkerhets- och försvarspolitik, handel, teknik, innovation och digitalisering, klimat och miljö, multilateralt samarbete och mänskliga rättigheter. •Stärka kunskaperna om kinesiska förhållanden. Med anledning av den sista punkten inleder regeringen ett arbete om hur kunskapshöjandet bäst kan förverkligas, inbegripet genom ett nationellt om . I det fortsatta arbetet på enskilda frågeområden avser regeringen att verka enligt nedan. betydelse för global säkerhet växer. Landets strategiska intressen sträcker sig till , och dess verksamhet på olika områden måste bemötas med nödvändig uppmärksamhet. •De nationella svenska säkerhetsintressena, definierade i den nationella säkerhetsstrategin samt genom säkerhets- och försvarspolitiken, ska vara vägledande i alla aspekter på förbindelserna med som har bäring på säkerhet. Det är centralt att i den samverkan som sker mellan svenska och kinesiska aktörer beakta de risker i ett nationellt säkerhets- och försvarsperspektiv som denna samverkan kan medföra, vare sig det handlar om företags- och innovationsinvesteringar, tekniskt samarbete, akademiskt utbyte och forskning eller annan form av samarbete mellan kinesiska och svenska aktörer. •Regeringen kommer att sträva efter att EU och likasinnade länder samarbetar och agerar gemensamt avseende de säkerhets- och försvarsutmaningar som det ökade kinesiska globala inflytandet innebär. Det gäller inte minst i det transatlantiska samarbetet. •Regeringen kommer att bejaka kontakter med den kinesiska försvarsmakten inom ramen för FN:s fredsbevarande insatser och i övrigt upprätthålla militära kontakter som ligger inom de gränser som EU:s vapenembargo och andra regleringar sätter och som är i svenskt intresse. •Regeringen och berörda myndigheter behöver stärka kunskapen om och utveckla analysen av i perspektivet europeisk och transatlantisk säkerhet. Det gäller även geopolitiska målsättningar, inklusive det inflytande etablerar genom . Det fördjupade militära samarbetet mellan och kräver ökad uppmärksamhet, särskilt vad gäller närområde, inräknat. blir allt viktigare för svensk tillväxt och svenska arbetstillfällen. Regeringen avser att utveckla de ekonomiska banden till , inklusive genom ökad export och investeringar. Regeringen kommer att fortsätta att föra dialog med om att modernisera det multilaterala handelssystemet, i syfte att värna frihandeln och mot bakgrund av att agerande utmanar handelssystemet, som svensk export är beroende av. •Regeringen kommer att vara pådrivande för att EU bedriver ambitiösa förhandlingar om avtal som underlättar handeln och säkrar svenska företags marknadstillträde och lika konkurrensvillkor. Brister som immaterialrättsliga intrång, påtvingad teknologiöverföring, och WTO-oförenliga statliga subventioner behöver hanteras. • Regeringen kommer att vara pådrivande för att EU engagerar Skr. 2019/20:18 i reformeringen av WTO. användning av ”särskild och differentierad behandling” i WTO behöver anpassas till landets utvecklingsnivå. •Handels-, näringslivs- och Sverigefrämjande i ska utvecklas i samverkan med näringslivet och andra relevanta aktörer, bland annat inom Team och i enlighet med regeringens nya exportstrategi. Hållbarhet, innovation och CSR utgör viktiga samarbetsområden. I den bilaterala dialogen ska regeringen lyfta fram de handelshinder som svenska företag möter i . Enskilda svenska bolag kan hamna i situationer där politiska spänningar påverkar deras verksamhet, vilket ställer ökade krav på stöd från statligt håll i dialogen med kinesiska företrädare. En utredning har tillsatts som ska lämna förslag på hur ett system för granskning av utländska investeringar som kan hota säkerhet och allmän ordning kan se ut, i enlighet med EU-förordningen om granskning av utländska direktinvesteringar. Kinesiska investeringar i infrastruktur i andra länder kan bidra till förverkligandet av Agenda 2030 och . Det är avgörande att investeringar sker öppet, ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbart och enligt internationell rätt och internationella standarder. •EU:s strategi för att förstärka förbindelserna mellan och ska omsättas i praktiken. Dialog ska inledas med om hur strategin kan samverka med internationella satsningar. EU ska upprätthålla internationella standarder. •Regeringen ser positivt på svenska företags deltagande i kinesiska infrastruktursatsningar i tredjeland som upphandlas i transparens och utan diskriminering, sker hållbart och i enlighet med internationell rätt och internationella standarder. klimat- och miljöproblem har global påverkan. har landet stora resurser, teknik och internationellt inflytande som kan bidra till att hantera de globala klimat- och miljöutmaningarna. Det är av största betydelse att förstärker sina nationella och internationella åtgärder inom detta område. • Regeringen stödjer att EU ska ställa högre krav på när det gäller klimat och miljö. Det inkluderar att ska nå kulmen för utsläpp och därefter kraftigt minska utsläppen i enlighet med samt fullt ut ta ansvar i linje med landets utvecklingsnivå. behöver bidra mer till det multilaterala arbetet med regelverk och lämna större finansiella bidrag, såväl bilateralt som till klimatfonder, i synnerhet den Andra områden där höga krav bör ställas är t.ex. hållbar tillverkning, en hållbar gruvnäring och •Regeringen kommer att söka dialog och samarbete med när det gäller policyutveckling och forskning inom bland annat förnybar energi, hållbar vatten- och havsförvaltning, minskade utsläpp av växthusgaser och föroreningar, hållbar hantering av kemikalier och avfall, hållbar konsumtion och resursutnyttjande samt biologisk mångfald. har viktiga erfarenheter och svenska företag och myndigheter har viktig teknik och kunnande. 5.4Kina som multilateral aktör är en aktiv och inflytelserik multilateral aktör, och en oundgänglig partner för att hantera globala utmaningar. agerar ofta på ett icke transparent vis och strävar på vissa områden efter att införa normer och värderingar som riskerar att undergräva den regelbaserade världsordningen. förhåller sig selektivt till folkrätten. •Regeringen kommer att medverka till att i största möjliga mån och där så är lämpligt blir delaktigt i multi- och plurilaterala samarbeten. •Regeringen kommer att, i första hand genom EU, och i samverkan med likasinnade ställa krav på att landet ska följa sina folkrättsliga förpliktelser och ta ansvar för regelbaserat multilateralt samarbete och agerande i enlighet med folkrätten. Regeringen kommer att värna vedertagna normer och värderingar i den regelbaserade världsordningen. •Regeringen kommer att verka för att dialogen och det praktiska samarbetet mellan och om FN-frågor breddas och fördjupas inom frågor där förutsättningar till framåtblickande samarbete finns. Möjliga frågor innefattar fredsbyggande, fredsbevarande, jämställdhetsarbetet, utvecklingsfinansiering, FN-reformer, Agenda 2030 samt klimat och säkerhet. Regeringen kommer att söka dialog också på områden där och ståndpunkter skiljer sig åt. •Kina ska som utgångspunkt inte längre ses som ett utvecklingsland. Givet dess utvecklingsnivå bör landet minska sin roll som låntagare i utvecklingsbankerna till förmån för fattigare länder samt uppmanas bidra mer finansiellt till såväl multilaterala utvecklingsbanker som FN-systemet. Regeringens rapport om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i , som publicerades , bekräftar bilden av att situationen för de medborgerliga och politiska rättigheterna är allvarlig. • Regeringen kommer konsekvent och tydligt att ta upp frågan om Skr. 2019/20:18 den allvarliga situationen för de mänskliga rättigheterna i i kontakter med kinesiska myndighetsföreträdare. •Regeringen kommer fortsatt att aktivt verka för en stark och gemensam EU-hållning, som det effektivaste instrumentet i dialogen med . Regeringen stödjer den dialog EU regelbundet håller med om de mänskliga rättigheterna. •I berörda multilaterala sammanhang kommer regeringen i samarbete med EU och likasinnade verka för att uppmärksamma situationen för de mänskliga rättigheterna i . Regeringen kommer också att verka för förstärkt samarbete inom EU och med likasinnade för att motverka försök att undergräva det multilaterala samarbetet för de mänskliga rättigheterna. Regeringen kommer att slå vakt om vedertagna normer och språkbruk. internationella bistånd är stort och växer. Landet har uttryckt en vilja till erfarenhetsutbyte och ökat samarbete kring bistånd. Det är angeläget att ansluter sig till Paris-agendan och principerna för bistånds- och utvecklingseffektivitet, samarbete med OECD-DAC och kriterierna för . •Regeringen är villig att inleda dialog och erfarenhetsutbyte med CIDCA. Regeringen kommer att uppmuntra att delta i lokal givarsamordning, uppmuntra till ökad kontakt och dialog mellan och OECD-DAC och dess medlemmar, understryka vikten av att kinesiskt stöd inte bidrar till ohållbara skuldbördor samt uppmuntra att tar del av arbetet i Global Partnership for Effective Development Co-operation. •Regeringen stödjer EU:s ambition att förstärka och fördjupa dialogen med med målsättningen att effektivt förverkliga FN:s utvecklingsmål inom Agenda 2030. 5.7Teknologi, innovation och digitalisering Tillgång till marknad, teknik och innovation i blir allt viktigare för svenska företag och för möjligheterna att lösa olika utmaningar i vårt samhälle och globalt. finns risker och utmaningar förknippade med på innovationsområdet, exempelvis genom bristande skydd för immaterialrätten, industrispionage, militär-civil fusion, bristande skydd för den personliga integriteten och betoning av statens ansvar för säkerhet och kontroll av internet. Goda kunskaper behövs i om dessa förhållanden och om de avvägningar som kan bli aktuella. • Regeringen kommer att verka för att deltar i internationella multilaterala samarbeten för standardisering, öppenhet och etik när det gäller teknik och innovation samt immaterialrätt. •Regeringen avser att söka samarbete med inom innovation och entreprenörskap, bland annat i form av policydialog och samverkan mellan berörda myndigheter, forskningsaktörer och näringslivet, framförallt inom hållbarhet och gemensamma globala utmaningar. •Samverkan mellan svenska myndigheter, näringsliv och forskningsinstitutioner bör utvecklas när det gäller frågor som rör teknik, innovationer och digitalisering och . •Samarbetet inom EU behöver utvecklas när det gäller frågor som rör teknik, innovationer och digitalisering och , såväl för att stärka europeisk konkurrenskraft som för att främja berörda europeiska intressen. •Regeringen kommer att värna och främja folkrätten i cyberrymden, och rådande modell för internets styrning byggd på flerpartssamverkan snarare än statlig kontroll. •Utbyten med i rymdfrågor sker i enlighet med regeringens rymdstrategi och berörda lagar och bestämmelser. Det är viktigt att har tillgång till högkvalificerade utbildnings-, forsknings-, och innovationsmiljöer i . Det är också angeläget att svenska företag har närvaro där och att kännedomen om som en kunskaps- och innovationsnation är god. Kinesiska studenter, forskare och utvecklare ger värdefulla bidrag till svenska universitet, högskolor och företag i . Samarbeten med på detta område innebär särskilda utmaningar när det gäller etik, akademisk frihet och immaterialrättsskydd, liksom när det gäller kopplingar till den militära sektorn i med avseende bland annat på möjligheten att överförd teknologi kan användas för militära syften. av högre utbildning och forskning (STINT) och andra institutioner bidrar till att stärka svenska lärosätens strategier, aktiviteter och nätverk avseende . •Ansvaret för samarbete med inom forskning och utbildning, och för att inhämta relevant kunskap och hantera de utmaningar som följer vilar på lärosätena och det forskningsintensiva näringslivet. Regeringen framhåller värdet av samarbete på området och samverkan med andra svenska myndigheter. •Regeringen verkar för att svenska forskare och studenter får goda förutsättningar att studera i och bedriva utbyten med . •Regeringen bedriver genom vid den svenska ambassaden i långsiktigt och strategiskt främjande av svensk innovation, forskning och högre utbildning. Kulturen och internationella kulturella förbindelser har en framträdande betydelse i relationsskapandet med andra länder samt bidrar till både demokrati- och handelsfrämjande. Kulturutbyte och mellanfolkliga förbindelser med är mot denna bakgrund viktiga. Regeringen kommer att, med våra egna värderingar som utgångspunkt, fortsätta att stimulera utbytet. •I kulturutbytet med är viktiga utgångspunkter de nationella kulturpolitiska målen, främjandet av långsiktiga och ömsesidiga kulturkontakter och -utbyten, mångfalden av kulturuttryck och stärkandet av Sverigebilden i utlandet. Regeringen kommer alltid att stå upp för yttrandefrihet och konstnärlig frihet i kulturutbytet med . •Tonvikten bör ligga på verksamheter som stärker svenska kärnvärden och sakfrågor där vi har ett ömsesidigt intresse. Kulturinstitutionerna och utsända kulturråd ska fortsatt spela en viktig roll, bland annat genom expertutbyte och nätverksfrämjande. EU är vår viktigaste utrikespolitiska arena och ett starkt och enigt EU är avgörande i förbindelserna med . Regeringen kommer att verka för att utvecklingen i och förhållandet till beaktas i alla relevanta delar av EU-arbetet. Det gäller politikområden som säkerhets- och försvarspolitiken, handel, teknik, innovation och digitalisering, klimat och miljö, multilateralt samarbete och mänskliga rättigheter. Regeringen ser ett behov av att utveckla den samlade kompetensen i arbetet i frågor som rör . Samordningen i frågor som berör förbindelser med behöver ytterligare utvecklas. Nätverk med berörda motparter främst inom EU behöver stärkas. Förbindelserna med bör aktivt tas i beaktande också i andra bi- och multilaterala samarbeten. Utlandsmyndigheterna spelar en central roll för bevakningen av växande globala närvaro. Regeringen ser vidare ett behov av att investera i kunskap om i alla delar av samhället. Regeringen kommer att verka för mer samverkan och informationsdelning om , exempelvis mellan myndigheter, mellan nationell och lokal nivå, inom ramen för EU-samarbetet, med näringsliv, akademi, fackliga organisationer och civilsamhälle. Regeringen inleder ett arbete för att klargöra hur en förhöjd kunskapsinhämtning görs bäst, hur befintlig Kinakompetens i bättre kan samverka och stärkas, och hur detta förhållningssätt kan förankras bredare. I arbetet ingår att förbereda inrättandet av ett nationellt forskningsbaserat om . 2019/20:18 Detta förhållningssätt är tänkt att utgöra en början på och en grund för den bredare Kinadiskussion som regeringen ser ett behov av i . En utökad kunskapsbas i om kan exempelvis underlätta Team arbete med att utveckla ett mer strategiskt främjande med tydligare fokus, mål, ambition och resurser. Utvecklingen i , i och i världen står inte still. Därför kommer detta förhållningssätt att regelbundet behöva justeras och anpassas till förändrade förutsättningar. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , Regeringen beslutar skrivelse Arbetet i frågor som rör