prop · H70317 · 2019-09-25 00:00:00 — Deklarationen var den första i sitt slag, fick brett stöd och har därefter fungerat som en plattform för arbetet framåt. har även samarbetat med för handel och utveckling för att ta fram en metod – Trade and Gender Toolbox – för att bedöma effekter av handelspolitiska åtgärder för kvinnor och jämställdhet. Avsikten är att verktygslådan ska kunna bidra till att handeln i högre grad spelar sin roll som ett verktyg för inkluderande utveckling och kvinnors ekonomiska egenmakt. Internationella standarder blir allt viktigare, framför allt i arbetet med att undanröja hinder för företag på globala marknader. Det är därför viktigt att standarder inte enbart utgår ifrån mäns intressen eller utformas efter män som norm. Jämställdhetsperspektivet måste bli en naturlig del av det internationella standardiseringsarbetet. I linje med detta stöder bland annat FN/() samarbete med som syftar till att arbeta fram en standard för kvinnoägda företag. stöder även övrigt arbete inom ITC som stöttar små och medelstora företag i utvecklingsländer att bedriva handel och har en stark ledarroll vad gäller handel och jämställdhet samt kvinnors entreprenörskap. ITC har bland annat lanserat initiativet SheTrades som syftar till att ansluta en miljon kvinnliga entreprenörer till marknaden . Initiativet identifierar sju globala åtgärder där regeringar, privata näringslivet och civilsamhället kan göra åtaganden för att motverka de hinder som håller tillbaka kvinnoägda företag. En viktig fråga för är också att, genom statistik och analyser, bidra till förbättrad kunskap om ojämställda förhållanden inom den internationella handeln och handelspolitiken. Korrekt information är avgörande för att jämställdhetsarbetet ska vinna framgång. vill därför se att relevanta organisationer i ökad omfattning tar fram könsuppdelad statistik och analys inom det handelspolitiska området. har bland annat varit drivande för att stärka jämställdhetsanalyser på det handelspolitiska området och för att Europeiska kommissionen ska efterfråga jämställdhetsanalyser vid nya lagstiftningsförslag på den inre marknaden. är regeringens expertmyndighet för utrikeshandel, EU:s inre marknad och EU:s handelspolitik. I linje med regeringens feministiska utrikes- och handelspolitik har presenterat en studie om länkar mellan internationell handel och jämställhet som dels syftar till att öka kunskapen på området, dels bidrar med förslag till åtgärder. har tidigare presenterat en studie om handel, social hållbarhet och jämställdhet samt hållit ett antal seminarier om jämställdhet och handel, bland annat under den globala 2019/20:17 översynen av det handelsrelaterade biståndet (for Trade). Svenskt exportfrämjandet syftar till att stärka framför allt små och medelstora företags förmåga att exportera. Regeringen gör insatser inom näringspolitiken för att särskilt främja kvinnligt företagande. investeringsfrämjande sker till stor del genom export- och investeringsråd (Business ). Andra viktiga aktörer är erbjudanden kan vara avgörande för att affärer på annars riskfyllda marknader ska bli av. I utvecklingsländer med begränsade finansierings- möjligheter bidrar de till finansiella resurser för att stärka infrastruktur- satsningar på exempelvis utökad kollektivtrafik. Rätt utformat bidrar detta inte minst till att stärka kvinnors egenmakt genom att de får chans att ta sig till arbetsplatser och marknader som annars skulle vara utom räckhåll. Genom Svenska institutets (SI) ledarskapsprogram She Entrepreneurs (SHE) stöder unga kvinnliga sociala entreprenörer i länder som , , , , , , och genomför SI även ledarskapsprogrammet SHE- Leads som syftar till att stärka etablerade kvinnliga ledare och entreprenörer i , bland annat genom att skapa nätverk mellan deltagarna och kontakter med svenska företag. Det statligt ägda bolaget har som utvecklingsfinansiär bidragit till att stärka kvinnors ekonomiska egenmakt, till exempel genom talangprogrammet Women4Growth genom vilket stöder portföljbolagen i att bland annat identifiera hinder för kvinnor att kunna avancera inom företagen. Tillsammans med femton utvecklingsfinansiärer ingår , och har en ledande roll, i Gender Finance Collaborative som arbetar för ökad kunskap och förmåga att genomföra det så kallade 2x-initativet, initierat av G7-länderna, vars syfte är att mobilisera kapital för ökad ekonomisk egenmakt för kvinnor. innefattar ett antal kriterier för investeringar och för att mäta att investeringar bidrar till att rikta kapital, varor och tjänster till kvinnor eller genererar fler arbetstillfällen för kvinnor. Inom ramen för exportfrämjandet genomförs olika delegationsbesök med deltagande av flera svenska företag. Regeringen verkar för att dessa delegationer ska vara representativa för svenskt samhälle och näringsliv och därför omfatta både kvinnor och män. Detsamma gäller paneler vid seminarier och liknande inom främjandet samt vid urval och utnämnande För att främjardelegationerna ska bli mer jämställda ska även könsuppdelad statistik tas fram när det gäller företagens representation i affärsdelegationer som regeringen är med och finansierar. Därtill ska en främjardelegationsresa med enbart kvinnor genomföras för att fokusera på affärsområden där kvinnor är särskilt aktiva. Jämställdhets- och rättighetsfrågor har även en framträdande plats i arbetet med Sverigefrämjandet, vilket handlar om att främja svenska värderingar och sprida Sverigebilden runt om i världen. efterfrågan på information och kunskap om feministiska Skr. 2019/20:17 utrikespolitik och nationella jämställdhetspolitik. För att kunna svara på frågor och sprida information använder sig svenska utlandsmyndigheterna ofta av de verktygslådor som SI tar fram och som innehåller flera jämställdhetsrelaterade verktyg och informationsmaterial, inklusive liksom en presentation om den feministiska utrikespolitiken. Kulturfrämjandet är också ett viktigt verktyg för arbetet med jämställdhet. Ett framgångsrikt exempel är dramat innehåller sju berättelser av kvinnorättsaktivister från , , , , , och . Dramat har framförts i ett 30-tal länder och på nästan lika många språk och sätts alltid upp i ett samarbete som involverar lokala samarbetspartner och den svenska ambassaden på plats. Vanligen är det profiler som är kända i landet som läser texten, som politiker, artister, idrottsutövare, journalister, musiker eller individer med egna erfarenheter av utsatthet. Seven har på detta sätt framgångsrikt kommunicerat frågor kring kvinnors rättigheter och möjliggjort möten och diskussioner mellan olika samhällsaktörer. 5.3.3 Hållbart företagande och arbete med anständiga arbetsvillkor bedriver en aktiv politik för hållbart företagande och ser detta som ett viktigt led i arbetet för att stärka kvinnors och flickors mänskliga rättigheter, både internationellt och nationellt. omfattar enligt regeringens definition bland annat mänskliga rättigheter, anständiga arbetsvillkor och jämställdhet. Med en feministisk regering och en feministisk utrikes- och handelspolitik har jämställdhetsperspektivet Staten som ägare har en hög ambitionsnivå för hållbart företagande och det är en central del i regeringens bolagsstyrning. framgår bland annat att det är av särskild vikt att bolag med statligt ägande ska vara föredömen i jämställdhetsarbetet och arbeta aktivt med jämställdhetsfrågor i hela sin verksamhet. På så sätt har svenska staten sannolikt en av världens mest jämställda bolagsportföljer, och är ett av de länder i EU som har högst andel kvinnor i börsbolagens styrelser. Företagen ägnar betydande kraft åt jämställdhet enligt riktlinjer och konventioner, vilket är viktigt för kompetensförsörjning och attraktions- kraft som arbetsgivare. Företagen kan även fungera som goda förebilder i andra länder, genom en jämställd fördelning av makt och inflytande samt genom jämställda löner. Vidare har Business fått i uppdrag att stödja både företag och utlandsmyndigheter vad gäller hållbart Detta har bland annat resulterat i ett informationspaket kring hållbart företagande riktat till företag som deltar i främjanderesor I stödmaterialet framgår bland annat att hållbart företagande, inklusive mänskliga rättigheter och jämställdhet, ska tas upp vid främjarinsatser och resor för företagsdelegationer. stöd till utlandsmyndigheterna ingår att underlätta för dem att bistå svenska företag i frågor som rör hållbart företagande. Som ett led i det har en webbutbildning om hållbart företagande tagits fram. 2019/20:17 stöder och synliggör även kvinnligt företagande och kvinnliga affärsnätverk och bidrar bland annat till framtagandet av ett internationellt ramverk som ska stärka och underlätta för kvinnoägda företag. Genom utvecklingssamarbetet stöder Mellanöstern- och Nordafrikaprogram som har fokuserat på jämställdhetsintegrerat företagande och bidragit till etablering av ett Women’s för att förbättra kvinnors ekonomiska möjligheter i regionen. Ett annat exempel är de nätverk av lokala stödcenter för kvinnor som har utvecklats enligt svensk modell (Winnet), bland annat inom Östersjösamarbetet, och som bygger på samverkan mellan civilsamhälle, stat, privat sektor och den akademiska världen. Dessa center har skapat kompetensutvecklingsmöjligheter och arbetstillfällen för utsatta kvinnor så att de har kunnat stärka sin egenmakt, vilket i förlängningen har lett till att de har fått bättre självförtroende och ett ökat intresse för att engagera sig och delta politiskt. Välfungerande arbetsmarknadsrelationer och anständiga arbeten bidrar till ökad jämlikhet och jämställdhet. Här är det centralt att arbeta för en jämställd arbetsfördelning av obetalt hem- och omsorgsarbete och förbättrade arbetsförhållanden för hushållsarbetare. verkar därför för att Internationella arbetsorganisationens () kärnkonventioner genomförs i alla länder och att den sociala dialogen får en mer framträdande roll. Kärnkonventionerna angående diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning samt lika lön för män och kvinnor för arbete av lika värde är särskilt viktiga för att främja jämställdhet i arbetslivet och säkerställa att kvinnor fritt kan välja yrke. antog på internationella arbetskonferensen en konvention och rekommendation om våld och trakasserier i arbetslivet som är ett svar på metoo-rörelsens krav på åtgärder för att förhindra sexuella trakasserier. lanserade dessutom initiativet Global för att, tillsammans med och , genomföra en global satsning för social dialog och bättre villkor på arbetsmarknaden. Syftet med Global är att förbättra dialogen mellan arbetsmarknadens parter och länders regeringar för att förbättra anställningsvillkor och produktivitet. Under Global har till exempel slutit ett samarbetsavtal med i syfte att bidra till en bättre dialog mellan arbetsgivare och löntagare i landets kvinnodominerade textilindustri. är nu hemvist för Global Deal-initiativet under och delade värdskap. är ordförande för initiativets styrkommitté, med och som medordförande. På landsnivå arbetar med att stärka kvinnors roll och rättigheter på arbetsmarknaden i bland annat , , , , och . Arbetet har skett i samarbete med svenska företag, fackförbund och myndigheter. Den feministiska utrikespolitiken genomförs i relation till ett stort antal länder och organisationer och i olika sammanhang och miljöer. ett systematiskt arbetssätt och olika verktyg. kunskapsinhämtning är förutsättningar för att förstå och belysa situationen Skr. 2019/20:17 för kvinnor och flickor i olika sammanhang. Genom att använda aktörskap, allianser, plattformar, nätverk liksom internationella översyns- och uppföljningsmekanismer kan påverkan stärkas. Kommunikation och offentlig diplomati är andra centrala verktyg. Det konsulära arbetet har också en viktig roll i att bidra till alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna världen över. Analys och kunskap är en förutsättning för att kunna förstå, belysa och bemöta bristande jämställdhet och hinder för alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. I linje med detta används jämställdhetsanalyser och kunskapsinhämtning fortlöpande i arbetet med den feministiska utrikespolitiken, inklusive genom inhämtning av befintlig kunskap och analys inom förvaltningen och andra svenska myndigheter, liksom inom EU och de multilaterala organisationerna. I linje med detta efterfrågar och uppmuntrar också jämställdhetsanalyser och köns- och åldersuppdelad statistik om den saknas hos bilaterala och multilaterala aktörer samt civilsamhällesorganisationer. På global nivå har det skett framsteg vad gäller jämställdhetsstatistik, inklusive genom antagandet av gemensamma jämställdhetsindikatorer för uppföljningen av Agenda 2030. har många länder fortfarande en begränsad kapacitet att definiera, samla in, analysera och rapportera data och statistik. Därför bidrar utvecklingssamarbete med stöd för stärkt jämställdhetsstatistik, forskning och metodutveckling, vilket förväntas kunna bidra till att stärka genomförandet och uppföljningen av jämställdhet inom ramen för Agenda 2030. Forskningen och datainsamlingen om betydelsen av jämställdhet inom områden som berör utrikespolitiken växer, såväl nationellt som internationellt. Genom att tillvarata och ge svenskt stöd till forskning som belyser ojämställdhet och maktstrukturer kan det evidensbaserade påverkansarbetet stärkas. Ett sådant påverkansarbete är centralt för att bidra till förändring av könsstereotypa normer och attityder. Ett exempel är forskningen på området kvinnor, fred och säkerhet, som bland annat stöds av FBA respektive bedrivs vid , där första i genus, fred och säkerhet finns . Ett annat exempel är den datainsamling som görs på lagstiftningsområdet och som berördes vid en workshop om könsdiskriminerande lagstiftning och praxis som utrikesministern stod värd . Mötet samlade , , EU med flera aktörer och resulterade bland annat i att gick in med ett riktat stöd till arbete med initiativet Women, Business and the (WBL). Initiativet belyser 189 ekonomiers lagstiftning utifrån ett jämställdhetsperspektiv samt dess påverkan på kvinnors möjligheter till ekonomiskt deltagande. Resultaten publiceras i en databas och återkommande rapport som har utvecklats till mycket viktiga verktyg för kunskap och påverkan. Ännu ett verktyg för kunskapsinhämtning är samråd och kontakt med olika samhällsaktörer. I har till exempel etablerat ett 2019/20:17 nätverk för jämställdhet som kan bistå ambassaden i analysen och förståelsen av utvecklingen kring jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter i landet. Nätverket bidrar även till utformningen av olika arrangemang och aktiviteter i ambassadens regi. Deltagarna i nätverket representerar olika delar av det etiopiska samhället, inklusive den offentliga respektive privata sektorn, den akademiska världen, det civila samhället och medierna. På samma sätt har på många håll i världen både breddat och fördjupat sitt kunskapsutbyte med olika samhällsaktörer och inte minst med kvinnorättsorganisationer, liksom civilsamhällesorganisationer som arbetar för jämställdhet och mänskliga rättigheter. Den feministiska utrikespolitiken har skapat en tydlig plattform för dialog och aktörskap som har gjort det möjligt att ytterligare höja profil inom arbetet för global jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter, representation och resurser. Detta har i sin tur även gjort att med trovärdighet har kunnat göra anspråk på och axla specialiserade aktörsroller inom särskilt prioriterade delområden. medlemskap i 2017–2018 var ett aktörskap som gjorde det möjligt att driva på arbetet för kvinnor, fred och säkerhet. Den svenska ansatsen var att konsekvent integrera agendan kvinnor, fred och säkerhet i rådets dagliga arbete med resolutioner och uttalanden. var också pådrivande för stärkt och breddad rapportering om kvinnors och flickors situation i de olika konflikter som rådet diskuterade samt för ett förbättrat jämställdhetsperspektiv i FN:s arbete i fält. säkerställde till exempel att samtliga FN-insatser som var föremål för förhandling inkluderade ett mandat att arbeta med agendan för kvinnor, fred och säkerhet. drev även igenom stärkta skrivningar om kvinnor, fred och säkerhet i andra texter, till exempel i ordförandeuttalanden om krissituationer samt i ett ordförandeuttalande om skydd av civila. lade stort fokus på kvinnors deltagande i fredsprocesser men agerade också för att FN och säkerhetsrådet skulle stärka sitt engagemang mot sexuellt och könsrelaterat våld i konflikter. Som ett led i det tog initiativ till att sexuellt och könsrelaterat våld blev ett särskilt separat listningskriterium i FN:s sanktionsregimer för ett antal länder. följde också upp arbetet i säkerhetsrådet med fältresor för att se hur mandat och intentioner omsattes på marken. På grundval av detta fördjupningsarbete formulerade rekommendationer om hur FN kan vidareutveckla arbetet med kvinnor, fred och säkerhet. Rekommendationerna skickades till FN:s generalsekreterare inför den årliga öppna debatten i om kvinnor, fred och säkerhet 2018. lanserade ett nytt mötesformat i form av ett multiaktörsforum där kvinnorättsorganisationer och säkerhetsrådsmedlemmar fick möjlighet att ses och diskutera i anslutning till den öppna debatten. bidrog också till att ett ökat antal civilsamhällesföreträdare, inte minst kvinnorättsorganisationer, kunde informera säkerhetsrådet i dess formella sessioner. Under medlemskapet ledde , tillsammans med (2017) och (2018), säkerhetsrådets informella expertgrupp om kvinnor, fred och säkerhet och verkade för att den skulle bli ännu mer effektiv i att stödja rådet med information och förslag till stärkt genomförande i fält. Bedömningen är att den svenska ansatsen på ett tydligt sätt bidrog till att stärka säkerhetsrådets arbete med kvinnor, fred och säkerhet. Denna bedömning görs bland annat av for Women, Peace and Security, som kontinuerligt följer säkerhetsrådets arbete. Att bidra till kvinnors och flickors frihet från fysiskt, psykiskt och sexuellt våld är ett av fokusområdena för den feministiska utrikespolitiken. Sexuellt våld kan enligt ICC:s Romstadga utgöra ett led i folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. stöder ICC och värnar ICC:s och chefsåklagarens oberoende. stöder arbetet med att motverka förekomsten av, och straffriheten för, könsrelaterat och sexuellt våld i konflikter. Arbetet har inbegripit samarbete med såväl länder som nationella rättsliga institutioner och andra bilaterala aktörer och ofta handlat om att öka den nationella kapaciteten att utreda och lagföra våld. –2016 tog på sig ett extra aktörskap genom att, tillsammans med , underlätta erfarenhetsutbyten om att utreda och lagföra brott mot ICC:s stadga. Arbetet bestod bland annat i att underlätta kontakter mellan aktörer på regional nivå, nationell nivå och internationell nivå. Arbetet bidrog exempelvis till att ett stort antal aktörer uppmärksammades på behovet av att motverka stigma, stärka skyddet av brottsoffer och vittnen samt erkänna vikten av civilsamhällesorganisationers roll i arbetet. arbetar även inom EU för att stödja ICC och för att motverka frånträde från Romstadgan. EU:s höga representant för utrikesfrågor har gjort flera uttalanden till stöd för ICC och EU har även verkat för att de lagändringar som krävs för att leva upp till stadgans bestämmelser genomförs i statsparternas nationella lagstiftning. Ännu ett aktörskap har gällt initiativet Call to Action on Protection from Gender-Based Violence in Emergencies där –2017 tog på sig rollen som ordförande. Syftet med initiativet är att förebygga och öka skyddet mot könsrelaterat våld i humanitära kriser och att driva frågan framåt. Arbetet sker genom att stärka det ansvar som olika humanitära aktörer tar för att systematiskt inkludera frågan om könsrelaterat våld i sitt arbete. lyckades med sin målsättning att utöka medlemskretsen och nätverket inkluderar nu drygt 80 aktörer, inklusive statliga aktörer, bilaterala givare, multilaterala organisationer och civilsamhällesorganisationer. Under ordförandeskap gjorde medlemskretsen över 360 åtaganden i relation till sin handlingsplan. Några resultat som har uppnåtts är att OECD-DAC har förbättrat sin datainsamling och att FN:s kontor för humanitära frågor har åtagit sig att anlägga ett jämställdhetsperspektiv på de projekt som får bidrag från . har även lett styrkommitténs arbete och drivit påverkansarbete i relevanta forum, såväl i fält som vid det humanitära världstoppmötet i . Att bekämpa människohandel är en prioriterad fråga för . Den nu gällande nationella handlingsplanen beslutades . Globalt har antalet offer för människohandel ökat . Detta kan delvis bero på att fler offer upptäcks, men innebär sannolikt en ökning också i reella tal, bland annat till följd av de senaste årens stora migrations- och 2019/20:17 flyktingströmmar. är starkt drivande i arbetet mot människohandel för sexuell exploatering och tog, på internationella , ett gemensamt initiativ med att inleda en diplomatisk offensiv mot människohandel för sexuell exploatering och prostitution. För är det tydligt att det finns ett samband mellan att tillåta prostitution och förekomsten av människohandel för sexuell exploatering. betonar här vikten av att inte skapa lagliga marknader för människohandel och prostitution. Internationellt är frågan om hur människohandel för sexuell exploatering kan bekämpas i vissa avseenden känslig då det finns olika syn på prostitution. linje är tydlig. var, , det första landet i världen som valde att kriminalisera köp men inte försäljning av sex. Därmed flyttas brottsfokus och skuld från den exploaterade till exploatören. arbetar aktivt för att uppmuntra fler länder att överväga samma typ av lagstiftning och det internationella intresset är stort. Flera länder har tagit efter den svenska modellen, som till exempel , , och även , , och . Trots detta står ofta ensamt när det gäller att driva frågan inom EU och globalt. Det ställer krav på fortsatt starkt svenskt engagemang och aktörskap. 6.3Allianser, plattformar, nätverk Nätverk, alliansbyggande och flerpartssamarbete blir allt mer betydelsefullt för att kunna bedriva ett effektivt arbete för jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Det är även grundläggande för genomförandet av Agenda 2030. I vissa fall kan samarbeten handla om att samla och mobilisera allianser i frågor som inte rör sig framåt eller till och med utmanas, som SRHR-frågorna. I andra fall kan det handla om att synliggöra och åtgärda strukturella brister, som bristen på kvinnor i det internationella samfundets fredsmäklande. Nedan följer några exempel på allianser, plattformar och nätverk som har tagit initiativ till, respektive deltagit i, inom ramen för genomförandet av den feministiska utrikespolitiken. Det svenska kvinnliga medlingsnätverket initierades 2015 som ett svar på den kraftiga underrepresentationen av kvinnor inom det internationella freds- och medlingsarbetet. Syftet med medlingsnätverket är att främja fredlig konfliktlösning och aktivt stödja kvinnors meningsfulla deltagande i fredsprocesser före, under och efter en konflikt. Nätverket är en flexibel resurs som arbetar strategiskt och på kort varsel kan engageras i skilda konfliktkontexter. Efterfrågan är stor och nätverket har behövt utvidgas från nio till 15 medlemmar. Medlemmarna, som kommer från både civilsamhället och utrikesförvaltningen, besitter både tematiska och geografiska expertkunskaper och har gjort insatser i bland annat , , , , , och . Insatserna har skett på olika nivåer och inkluderat strategiskt stöd till kvinnor på lokal nivå liksom bidrag till fredsförhandlingar på högsta nivå. Det svenska medlingsnätverket är del av ett nordiskt medlarnätverk och samarbetar nära med FN, EU, Afrikanska unionen (AU) och liksom med en rad liknande regionala och nationella nätverk som har utvecklats sedan tog sitt initiativ.