prop · H70352 · 2019-12-11 00:00:00 — Det ska inte krävas något särskilt samrådsförfarande och strategin ska inte heller omfattas av kravet på miljöbedömning. PBL-systemet bygger på att översiktsplanen hålls aktuell, bl.a. som stöd kan det vara otydligt om en översiktsplan är aktuell, vilket ibland medför att det blir oklart vilken betydelse som planen ska tillmätas. Vi föreslår tydliga regler för när översiktsplanen ska anses vara aktuell. Bland annat förutsätts att kommunfullmäktige i plane- ringsstrategin har bedömt att planen helt eller delvis är aktuell. mäktige inte antagit en planeringsstrategi efter ordinarie val, upphör planen att vara aktuell. Kommunen kan i planeringsstrategin besluta om att översiktsplanen del- vis behöver revideras utan att översiktsplanens aktualitet som helhet på- Förutsättningarna för annan planering och prövning påverkas om planen inte är aktuell En översiktsplan som inte är aktuell ger inte samma stöd för detaljplane- En konsekvens av att översiktsplanen inte är aktuell bör därför vara att kommunen inte ska kunna tillämpa det s.k. standardförfarandet. En annan följd av att planen inte är aktuell bör vara att den inte längre kan ge vägledning för vilka områden som är lämpliga för landsbygds- utveckling i strandnära lägen enligt . Äldre översiktsplaner bör upphöra att gälla 2024 Vi föreslår att översiktsplaner som har antagits /2004, ska upphöra att gälla . Det gäller även fördjupningar av Är planen äldre än så har planen inte miljöbedömts och den är inte heller utformad med hänsyn till gällande miljökvalitetsnormer. Översiktsplanens inriktning kan utvecklas med befintliga I våra direktiv framhålls att dagens fördjupningar av översiktsplanen nor- malt inte är tillräckliga för att staten och kommunen ska nå en samsyn och att kommunerna behöver ett verktyg som underlättar den efterföljande planeringen i högre grad, bl.a. på tätorts- och stadsdelsnivå. Vi ser emellertid inte behov av några nya planinstrument i PBL. plansystem är enligt oss utformat för en flexibel användning utifrån kom- munernas olika förutsättningar. För att förbättra kunskapen om, och där- med tillämpningen av, befintliga planinstrument föreslår vi ytterligare Vi anser att dagens krav på översiktsplanen bör förtydligas, bl.a. när det gäller vad som är planens syfte och vad den bör innehålla. kraven på hänsyn till allmänna intressen bör nyanseras. till ÖP-modell har varit en utgångspunkt för våra förslag. Grunddragen i avsedd användning av mark- och vattenområden Med ställningstaganden till kommunens utveckling på lång sikt följer en rad val, prioriteringar och intresseavvägningar som är viktiga att synlig- göra och diskutera. Detta kräver både att de strategiska frågorna och den övergripande strukturen presenteras på ett tydligt och lättillgängligt sätt. Som vägledning för efterföljande planering och prövning behöver en över- gripande struktur konkretiseras. Genom en markanvändningskarta visar kommunen sin uppfattning om hur de allmänna intressena enligt 2 kap. PBL bör tillämpas i kommunen. Kartan har stor betydelse för dialogen mellan staten och kommunen om hur mark och vatten bör användas. Vi föreslår sex övergripande kategorier för indelning av mark- och vattenanvändningen: Kommunen kan själv välja att detaljera indelningen. Grunddragen ska framgå på en eller flera kartor. Som stöd för planläggning och lovgivning ska översiktsplanen även innehålla vägledning för var bebyggelse ska lokaliseras och hur den ska utformas, men också hur den byggda miljön ska användas, utvecklas och bevaras. Särskilda förhållanden av väsentlig betydelse för efterföljande beslut I översiktsplanen lägger kommunen fast en inriktning för mark- och vattenanvändningen. Det innefattar områden med särskilda förhållanden som bör beaktas vid efterföljande planering och prövning. Det är förhållanden som har stor betydelse för dialogen med kring de s.k. ingripandegrunderna, dvs. de intressen som har tillsyn över. Vi föreslår att kommunen i översiktsplanen ska redovisa sin syn på hur sådana förhållanden som kan ha väsentlig betydelse för efterföljande planering och prövning bör beaktas. Redovisningen bör omfatta natur- och kulturvärden, areella näringar, råvarutillgångar och samhällsviktiga funk- tioner, samt miljö, hälsa och säkerhet. Såsom ska det av redovisningen särskilt framgå hur kommunen avser att tillgodose riksintressen enligt 3 och 4 kap. samt följa gällande miljökvalitetsnormer. Vi föreslår därtill att kommunen i översiktsplanen ska redovisa områden eller verksamheter som angår flera kommuner eller är av regional betyd- else. Avsikten med denna redovisning är att stat och kommun gemensamt ska kunna identifiera vilka områden och verksamheter som har sådan betydelse. Liksom ska det av översiktsplanen framgå hur kommunen avser att tillgodose det långsiktiga behovet av bostäder och områden för lands- bygdsutveckling i strandnära lägen enligt . Av planen bör även framgå kommunens syn på risken för skador på den byggda miljön till följd av översvämningar, ras, skred och erosion som är klimatrelaterade samt hur sådana risker kan minska eller upphöra (jfr regeringens förslag i propositionen Nationell strategi för klimatanpass- ning, prop. 2017/18:163). Vi föreslår vidare att kravet på att översiktsplanen ska utformas så att kon- sekvenserna av den tydligt framgår ska begränsas till att planen ska redo- visa de väsentliga konsekvenserna. Översiktsplanens konsekvenser ska dessutom bedömas utifrån krav på strategiska miljöbedöm- ningar, den nationella strategi för fysisk planering som regeringen beslutar om samt relevanta regionala mål, planer och program. 2019/20:52 Bilaga 1 Nationella mål, planer och program av betydelse för en hållbar utveckling Vi föreslår att det nuvarande kravet tas bort, när det gäller att det ska framgå av översiktsplanen hur kommunen avser att ta hänsyn till relevanta nationella mål, planer och program av betydelse för en hållbar utveckling. Bestämmelsen ger sken av att kommunen måste ta hänsyn till sådana mål, planer och program, vilket inte är förenligt med den kommunala själv- styrelsen i regeringsformen. Vi föreslår att kommunen i stället ska redo- visa hur översiktsplanen förhåller sig till den nationella strategi för fysisk planering, som övervägs inom . Motsvar- ande krav på hänsyn till relevanta regionala mål, planer och program bör behållas, men kopplas till redovisningen av planens konsekvenser. Att ta fram en översiktsplan Vi anser att kraven på process för översiktsplanen i PBL som helhet är ändamålsenliga. Vi föreslår dock några mindre justeringar i processen. –”Utställning” under översiktsplaneprocessen bör ändras till ”gransk- ning”. Det för att tonvikten i första hand bör ligga vid medborgardia- logen under samrådet, men även för att få en enhetlig terminologi i PBL i förhållande till vad som gäller under detaljplaneprocessen. –Kommunen ska inte behöva redovisa sådant planeringsunderlag som har betydelse från nationell, regional, mellankommunal eller annan synpunkt under samrådet. Kommunen ska i stället redovisa det plane- ringsunderlag som har betydelse för bedömningen av förslaget. –Kommunen ska ansvara för att planhandlingarna skickas även till lant- mäterimyndigheten när planen har fått laga kraft. ska då inte längre behöva underrätta lantmäterimyndigheten. Samma ordning ska gälla för regionplaner. –Bestämmelserna om överklagande av kommunens beslut om översikts- plan är ändamålsenligt utformade, men de ibland långa handläggnings- tiderna i förvaltningsdomstolarna behöver kortas. Vi föreslår att bestämmelserna förtydligas när det gäller att PBL-samrådet i vissa fall ska utformas så att detta även uppfyller kraven på samråd enligt bestämmelserna om strategiska miljöbedömningar i . PBL ska uttryckligen ange vilka moment i miljöbedömningen som ska genomföras. Förslaget avser både översiktsplaner och detaljplaner. Uppdraget om hur redovisningen av översiktsplanen bör utformas för att statens intressen bättre ska kunna tillgodoses, bedömer vi avser de intres- sen som omfattas av tillsyn över kommunala beslut, dvs. Vi konstaterar att ingripandegrunderna kan leda till mycket arbete under detaljplaneprocessen och att antalet överprövade och upphävda detalj- planer bara speglar en del av de resurser som läggs på ingripandegrunderna i denna process. Staten har ett stort ansvar för att klarlägga förutsätt- ningarna för den kommunala planeringen och staten kan göra mer för att underlätta arbetet med ingripandegrunderna. ändamålsenliga underlag skapar bättre förutsättningar för kommunernas Enligt våra direktiv ska vi inte lägga några förslag om riksintressesyste- Vi framhåller dock att det är av stor betydelse för översiktsplanering- en att underlagen för de olika riksintressena hålls aktuella. Vårt förslag att översiktsplanen ska visa områden och verksamheter som angår flera kommuner eller är av regional betydelse, bör leda till ökad för- utsebarhet om vad som kan föranleda ingripanden från sida när det gäller mellankommunal samordning. Vi föreslår även att ska ta fram vägledning för hur mellankommunala och regionala frågor bör hanteras i PBL. Vi konstaterar att miljökvalitetsnormer för utomhusluft, omgivnings- buller och fisk- och musselvatten inte utgör något betydande problem, men att miljökvalitetsnormerna för vatten är svåra att hantera i planläggningen. Frågan om hur dessa bör hanteras vid planering enligt PBL bör ses Möjligheterna till undantag från EU:s ramvattendirektiv bör tilläm- ska verka för att översiktsplanen är lämpligt utformad när det gäller bestämmelserna om landsbygdsutveckling i strandnära lägen Vi föreslår att även ska verka för att planen är lämpligt utformad i förhållande till strandskyddsbestämmelserna i övrigt. Möjligheten att i översiktsplanen peka ut områden för tätortsutveckling i strandnära lägen bör utredas. Däremot anser vi att det inte är ändamåls- enligt att med bindande verkan kunna upphäva strandskydd redan i över- Vi föreslår att även ska överpröva en kommuns beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser, om beslutet kan antas innebära att ett enstaka byggnadsverk blir olämpligt med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion. gäller skyldigheten endast om en hel bebyggelse blir olämplig i detta avseende. Statens medverkan i översiktsplaneprocessen Genom PBL har uppdraget att i översiktsplaneringen samlat företräda de statliga myndigheternas intressen. ska i sin tur hålla berörda statliga myndigheter underrättade om planarbetet samt in- hämta synpunkter från dessa för samordning. kunna fullgöra sin uppgift behöver både de statliga myndigheter som berörs och kommunen förstå hur ansvaret inom staten är fördelat. Vi konstaterar att länsstyrelserna gör olika bedömningar om vilka myn- digheter som bör underrättas i arbetet med att ta fram en översiktsplan. bör få i uppdrag att ta fram vägledning för hur statliga myndig- heter bör samverka med i planprocessen. Vi föreslår att under samrådet om ett förslag till översiktsplan ska ge råd om tillämpningen av bestämmelserna i , om det behövs från 2019/20:52 Bilaga 1 Vi föreslår att granskningsyttrande ska utformas som ett ”kvitto” från staten på kommunens översiktsplan. Av PBL bör därför framgå att granskningsyttrandet enbart ska ange hur planförslaget för- håller sig till ingripandegrunderna. Vi föreslår också att ska tillhandahålla ett reviderat gransk- ningsyttrande, om kommunen så begär. Detta om kommunen ändrar plan- förslaget efter granskningstiden utan att en ny granskning äger rum. Statliga och mellankommunala intressen som kan ha betydelse för översiktsplanens aktualitet Vi föreslår att det tredje året varje mandatperiod till kom- munen ska redovisa ett underlag om sådana statliga och mellankommunala intressen som kan ha betydelse för översiktsplanens aktualitet. I redovis- ningen ska ange hur dessa intressen förhåller sig till kommu- nens översiktsplan. Intentionen med vårt förslag är detsamma som med dagens samman- fattande redogörelse. Av begreppet sammanfattande redogörelse framgår dock inte att syftet handlar om att ska lämna ett underlag inför kommunens ställningstagande till översiktsplanens aktualitet. samordnande roll kräver kompetens och tillräckliga resurser Vi anser att länsstyrelsernas nuvarande resurser inte är tillräckliga för att de ska kunna fullgöra sitt uppdrag inom PBL-området. Vi föreslår därför att länsstyrelsernas samordnande länsarkitektfunktion stärks genom ökad kompetens och ytterligare ekonomiska resurser. Våra förslag i övrigt Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, ska få med- dela föreskrifter om standarder för utformning av digitala översiktsplaner, regionplaner och områdesbestämmelser. Vi föreslår också att Lantmäteri- ets uppdrag om nationellt tillhandahållande av detaljplaner även ska om- fatta kommunernas översiktsplaner. En plattform för att tillhandahålla översiktsplaner nationellt bör utvecklas i samverkan med att tar fram en standard för digitala översiktsplaner. När ett beslut om att anta eller ändra en översiktsplan har fått laga kraft, ska kommunen hålla översiktsplanen tillgänglig på kommunens webb- plats. Vi föreslår att regeringen bör ta de initiativ som behövs för att säkerställa att projektet slutförs och ges förutsättningar för att framgent fungera som en digital plattform för länsstyrelsernas kunskaps- förmedling om statliga och allmänna intressen. Våra förslag om en utvecklad översiktsplanering ger inte anledning att föreslå ytterligare ändringar i kravet på detaljplan, utöver dem vi föreslog i vårt första delbetänkande. 2019/20:52 Bilaga 1 Författningsförslagen föreslås träda i kraft . Det bör dock inte gälla bestämmelsen om när en översiktsplan är att anse som aktu- ell eller bestämmelserna om att översiktsplanen måste vara aktuell för att bestämmelserna om landsbygdsutveckling i strandnära lägen och stand- ardförfarande vid detaljplaneläggning ska få tillämpas. Dessa bestämmel- ser ska i stället träda i kraft , då kommunen ska ha antagit sin första planeringsstrategi. Äldre bestämmelser i föreslås fortfarande gälla för regionplaner, översiktsplaner, detaljplaner och områdesbestämmelser som har påbörjats före . Detta föreslås även gälla för mål och ärenden som avser överklagande och överprövning av sådana planer och bestämmelser till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort. Kommunens finansiering av översiktsplanering Kommunens arbete med översiktsplanering bör även i fortsättningen finansieras via kommunala anslag. samverkan kan dock vara lämplig för att små kommuner ska kunna finansiera och driva en konti- nuerlig översiktsplanering och samutnyttja resurser inom plan- och bygg- området. Vi föreslår att tillförs för att arbeta fram en standard för digitalisering av översiktsplaneringen –2021. Lantmäteriet bör tillföras för att utveckla en plattform där översiktsplaner tillhandahålls nationellt –2021. Länsstyrelserna bör tillföras resurser för att slutföra arbetet med Plane- ringskatalogen. Det är därtill viktigt att resurser finns för den kontinuerliga driften. Vi bedömer preliminärt att länsstyrelserna bör tillföras för att säkerställa en kvalitativ digital plattform även på . Vi föreslår att länsstyrelserna tillförs för sam- ordning och utveckling av arbetet inom plan- och byggområdet . Våra förslag leder till en enklare tillämpning och tydligare besked i över- siktsplaneringen. bedömer vi att våra förslag för en mer kontinuer- lig översiktsplanering förbättrar förutsättningarna för efterföljande plane- 2019/20:52 Bilaga 1 ring och medför positiva effekter för en hållbar utveckling. Våra förslag innebär dock inga förändringar av det svenska plansystemet i stort. Våra förslag kompletterar och förtydligar dagens bestämmelser om över- siktsplanering. Förslagen ger kommunerna ett stort utrymme att styra sin översiktliga planering utifrån förutsättningar och behov. Vårt förslag om en planeringsstrategi medför inga extra krav i förhållan- de till dagens lagstiftning, eftersom krav på aktualitetsprövning av över- siktsplanen redan finns . Förslaget om att styra när kommunen ska besluta om en planeringsstrategi medför sannolikt initialt behov av utökade resurser, men bör ge förutsättningar för effektiviseringar inom kommunen. av kommunerna berörs av vårt förslag om att fördjup- ningar antagna tidigare än ska upphöra att gälla den 1 janu- ari 2024. Förslaget medför vissa ekonomiska konsekvenser för kommun- erna i detta avseende. Vårt förslag att ska utarbeta en digital standard för översikts- planer medför att myndighetens anslag behöver utökas. Även förslaget att Lantmäteriet ska utveckla en plattform där översikts- planer tillhandahålls nationellt, medför behov av utökade anslag. Vårt förslag att stärka samordnande funktion inom plan- och byggområdet samt Planeringskatalogen förutsätter utökade resurser. Förslaget om att reglera när ska lämna ett underlag till kommunerna över relevanta statliga och mellankommunala intressen av betydelse för översiktsplanens aktualitet medför sannolikt att det initialt kommer att krävas utökade resurser hos länsstyrelserna. Vi ser dock att detta krav är en grund för att utveckla effektivare handläggnings- rutiner. En utvecklad översiktsplanering enligt våra förslag leder till att fler aktörer får kunskap om kommunens syn på mark- och vattenanvändningen i kom- munen. Det bidrar till att förbättra förutsättningarna för bl.a. byggsektorn och bostadsbyggandet. Förslag till lag om ändring i 2019/20:52 Bilaga 2 Härigenom föreskrivs att 7 kap. 18 e § ska ha följande lydelse. Med område för landsbygdsutveckling i strandnära lägen avses vid till- lämpningen av 18 d § ett område som 1.är lämpligt för utvecklingen av landsbygden, 2.är av ett sådant slag och har en så begränsad omfattning att strand- skyddets syften fortfarande tillgodoses långsiktigt, 3.endast har en liten betydelse för att tillgodose strandskyddets syften, a) i eller i närheten av tätorter, b) i ett kust- eller kustskärgårdsområde från Forsmark till Klockestrand vid eller från Skataudden vid Näskefjärden till gränsen mot , c)på , eller d)vid , , , Siljan, , Skattungen, eller mellan och Skattungen, om det råder stor efter- frågan på mark för bebyggelse i området, och 4. inte är ett kust- eller kustskärgårdsområde från gränsen mot till Forsmark, utmed eller i från Klockestrand vid till Skataudden vid Näskefjärden. En översiktsplan enligt 3 kap. 1 § ska ge vägledning vid bedömning- (2010:900) ska ge vägledning vid en av om en plats ligger inom ett bedömningen av om en plats ligger sådant område som avses i första inom ett sådant område som avses i 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande a)vid prövningen av en fråga om upphävande av eller dispens från strandskyddet i ärenden som har påbörjats före ikraftträdandet, och b)för mål och ärenden som avser överklagande av sådana ärenden till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort. 1 Senaste lydelse 2011:393. 2019/20:52 Bilaga 2 2.Förslag till lag om ändring i (2010:900) Härigenom föreskrivs i fråga om (2010:900) dels att nuvarande 5 kap. 11 a, 11 b och 11 c §§ ska betecknas 5 kap. 11 b, 11 c och 11 d §§, dels att 3 kap. 2–6, 7–10, 12–18, 21, 22, 23–28 §§, 4 kap. 33 b och 34 §§, 5 kap. 6–7 a, 11, 11 a, 18, 18 a, 25, 32 och 39 §§, 7 kap. 8 och 9 §§, 11 kap. 10 §, 13 kap 1 §, 16 kap. 1 och 1 a §§ och rubrikerna närmast före 3 kap. 7 och 23 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fem nya paragrafer, 3 kap. 6 a, 6 b, 18 a, 19 a och 22 a §§, och närmast före 3 kap. 2 och 3 §§ nya rubriker av följande lydelse. Varje kommun ska ha en aktuell översiktsplan, som omfattar hela kom- munen. Översiktsplanen ska ange inrikt- Översiktsplanen ska ange inrikt- ningen för den långsiktiga utveck- ningen för den långsiktiga utveck- lingen av den fysiska miljön. lingen av den fysiska miljön. Planen ska ge vägledning för beslut om hur mark- och vattenområden ska användas och hur den byggda miljön ska användas, utvecklas och bevaras. Planen ska ge vägledning för 1. mark- och vattenområden ska 2. den byggda miljön ska an- vändas, utvecklas och bevaras. Planen är inte bindande. Översiktsplanen är inte bindan- Av översiktsplanen ska på en karta framgå grunddragen i fråga om den avsedda användningen av mark- och vattenområden för hela 1För att göra det lättare att förstå innebörden av våra förslag redovisar vi även de paragrafer i 3 kap. där vi inte förslår någon ändring. Planen ska visa indel- 1.stadsbygd och tätortsområden, Indelningen i första stycket får vid behov göras mer detaljerad. Av planen ska även framgå kom- munens syn på hur den byggda mil- jön ska användas, utvecklas och Kommunen ska i översiktsplanen Kommunen ska i översiktsplanen redovisa sin bedömning av hur 1. förhållanden som med hänsyn hänsyn till allmänna intressen vid till de allmänna intressena i 2 kap. beslut om användningen av mark- kan ha väsentlig betydelse för och vattenområden kommer att till- I redovisningen ska riks- intressen enligt 3 och 4 kap. miljö- 2. kommunens syn på hur dessa balken anges särskilt. förhållanden bör beaktas vid så- Om en sådan strategisk miljö- inte ska göras, ska 1. natur- och kulturmiljövärden, kommunen i översiktsplanen redo- 2. areella näringar, visa skälen för sin bedömning i den 3. råvarutillgångar och samhälls- viktiga funktioner, och 4. miljö, hälsa och säkerhet. Krävs en sådan strategisk miljö- I stället för kravet i första stycket 2 ska kommunen i fråga om riks- , ska kommunen redo- intressen enligt 3 och 4 kap. miljö- visa miljökonsekvenser i planen på balken och gällande miljökvalitets- 6 kap. 11, särskilt ange hur riksintressena ska 2Senaste lydelse 2017:965. 2019/20:52 Bilaga 2 Lydelse enligt prop. Av översiktsplanen ska framgå Av översiktsplanen ska även 1. grunddragen i fråga om den avsedda användningen av mark- 2. kommunens syn på hur den byggda miljön ska användas, ut- vecklas och bevaras, 3. hur kommunen avser att till- godose de redovisade riksintresse- na och följa gällande miljökvali- 4. hur kommunen i den fysiska planeringen avser att ta hänsyn till och samordna översiktsplanen med relevanta nationella och regionala mål, planer och program av bety- delse för en hållbar utveckling inom kommunen, 5. hur kommunen avser att till- 1. hur kommunen avser att till- godose det långsiktiga behovet av godose det långsiktiga behovet av 6. sådana områden för lands- 2. sådana områden för lands- bygdsutveckling i strandnära lägen bygdsutveckling i strandnära lägen som avses i 7 kap. 18 e § första som avses i 7 kap. 18 e § första 7. kommunens syn på risken för 3. kommunens syn på risken för skador på den byggda miljön som skador på den byggda miljön som kan följa av översvämning, ras, kan följa av översvämning, ras, skred och erosion som är klimat- skred och erosion som är klimat- relaterade samt på hur sådana risker relaterade samt på hur sådana risker kan minska eller upphöra. kan minska eller upphöra, och 4. sådana områden och verksam- heter som angår flera kommuner eller är av regional betydelse. Av 20 § framgår att det ska an- märkas i översiktsplanen, om läns- styrelsen inte har godtagit planen i Översiktsplanen ska utformas så Översiktsplanen ska utformas så att innebörden och konsekvenserna att innebörden av den tydligt fram- av den tydligt framgår. 3 Senaste lydelse 2014:224. Planen får för en viss del av kom- munen redovisas med en annan detaljeringsgrad än för planen i Översiktsplanen ska redovisa planens väsentliga konsekvenser. Iredovisningen ska anges sär- skilt hur planen förhåller sig till 1. regeringens nationella strategi för fysisk planering, och 2. relevanta regionala mål, pla- ner och program av betydelse för en hållbar utveckling inom kom- munen. Om en betydande miljöpåverkan kan antas enligt 9 § första eller andra stycket, ska kommunen redo- visa miljökonsekvenser i översikts- planen på ett sätt som uppfyller kraven i 6 kap. 11, 12 och 16 §§ .