prop · H603115 · 2019-03-14 00:00:00 — presenterade kommissionen ett paket av åtgärder utifrån handlingsplanen, innehållande tre delar, 1) ett förslag till direktiv om hantering eller köp av krediter och om ianspråktagande av säkerheter, 2) ett förslag till ändring i kapitaltäckningsregelverket om minsta förlusttäckning för nödlidande lån och 3) principer för etablering av tillgångsförvaltningsföretag, s.k. bad bank, som kan användas vid krishanteringen av ett institut som har en stor andel nödlidande lån. I förslaget om minsta förlusttäckning för nödlidande lån konstaterade ordförandeskapet att en överenskommelse ingåtts med (se faktapromemoria 2017/18:FPM68). I förslaget till direktiv om hantering eller köp av krediter och om ianspråktagande av säkerheter pågick förhandlingar i rådet (se faktapromemoria 2017/18:FPM69). Samråd med om antagande av handlingsplanen ägde rum . Information och samråd om genomförandet av handlingsplanen ägde rum senast . Överläggning med finansutskottet om förslaget om minsta förlusttäckning för nödlidande lån ägde rum . Överläggning med finansutskottet om direktivet om hantering eller köp av krediter och om ianspråktagande av säkerheter ägde rum . Kommissionen presenterade ett förslag till regelramverk för utgivning av säkerställda obligationer (se faktapromemoria 2017/18:FPM67). Förslaget är en del av ett paket för att fördjupa kapitalmarknadsunionen (CMU). Förhandlingar pågick – november. Överläggning med finansutskottet ägde rum . Därefter informerades finansutskottet . Som ett led i sin handlingsplan om finansiella tjänster för konsumenter lade kommissionen fram ett förslag på förordningsändringar som ska bidra till att sänka transaktionsavgifterna för gränsöverskridande betalningar i euro och öka transparensen och jämförbarheten vid 2018/19:115 valutaväxlingar i unionen (se faktapromemoria 2017/18:FPM76). nåddes en överenskommelse mellan rådet och . Överläggning med finansutskottet ägde rum och information lämnades . 23.1.6Ändringsdirektivet till det fjärde penningtvättsdirektivet Förslaget till ändringar i det fjärde penningtvättsdirektivet presenterades (se faktapromemoria 2015/16:FPM117). En politisk överenskommelse nåddes . Förslaget antogs av och rådet . Ändringsdirektivet ska vara genomfört i medlemsstaterna huvudsakligen . Många fall av penningtvätt har konstaterats inom EU , vilket bl.a. lett till två nya förslag som båda innehåller ytterligare revideringar av delar av det fjärde penningtvättsdirektivet. Dessa har förhandlats och beskrivs dels under avsnitt 23.1.7, dels under avsnitt 29.1.13 (Direktiv om finansiell information för att bekämpa brott). 23.1.7Översyn av det europeiska systemet för finansiell tillsyn Förslaget om översyn av det europeiska systemet för finansiell tillsyn presenterades (se faktapromemoria 2017/18:FPM11). Myndigheterna i tillsynsstrukturen är () och de tre europeiska tillsynsmyndigheterna Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (), Europeiska bankmyndigheten () och Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa). Förhandlingarna i rådet har pågått . presenterade kommissionen ett tillägg till förslaget som rör stärkt tillsyn på området bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism (se faktapromemoria 2018/19:FPM7). Förhandlingar i rådet påbörjades och kom medlemsstaterna överens om ett partiellt förhandlingsmandat om tilläggsförslaget. Överläggning med finansutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . Tilläggsförslaget överlades med finansutskottet . 23.2.1Tillsynen över centrala motparter i EU och i tredjeland presenterade kommissionen förslaget om ändrade regler för tillsyn över centrala motparter i EU och i tredjeland (se faktapromemoria 2016/17:FPM115). Förhandlingar inleddes och en allmän Skr. 2018/19:115 inriktning nåddes i rådet . 23.2.2Rekommendation om artikel om clearingsystem i stadgan för () antog en rekommendation riktad till och rådet om ändring av artikel 22 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och , ECBS-stadgan (se faktapromemoria 2016/17:FPM121). Förhandlingar påbörjades och en allmän inriktning nåddes i rådet . 23.2.3Förordningen om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister Förslaget om ändringar i förordningen om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister presenterades (se faktapromemoria 2016/17:FPM93). I rådet nåddes en allmän inriktning och triloger har pågått . presenterade kommissionen en handlingsplan om skapandet av en kapitalmarknadsunion (se faktapromemoria 2015/16:FPM10). presenterade kommissionen ett meddelande om hur kapitalmarknadsunionen ska färdigställas . Förslagen som ingår i kapitalmarknadsunionen redovisas separat. 23.2.5Kapitalmarknadsfinansiering för små och medelstora företag Kommissionen presenterade förslaget om bättre tillgång till kapitalmarknadsfinansiering för små och medelstora företag (se faktapromemoria 2017/18:FPM106). Förslaget syftar till att ge vissa lättnader för företag noterade på en tillväxtmarknad för små och medelstora företag, en särskild sorts handelsplattform, och berör EU- förordningarna om marknadsmissbruk och prospekt. Förhandlingarna i rådet har pågått . Överläggning med finansutskottet ägde rum . Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om europeiska leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster för företag (se faktapromemoria 2017/18:FPM61). Förslaget syftar till att främja tillgången till kapital för små och medelstora företag via låne- och Förhandlingar i rådet har pågått sedan Överläggning med finansutskottet ägde rum . 23.2.7 Förordning om värdepapper med statsobligationer som underliggande tillgångar lämnade kommissionen förslag till en förordning för att möjliggöra en marknadsstyrd utveckling av värdepapper med statsobligationer som underliggande tillgångar, s.k. sovereign bond-backed securities, SBBS (se faktapromemoria 2017/18:FPM107). Målen med förslaget är att diversifiera bankernas exponeringar mot statsskuld, minska kapitalflykt mellan medlemsstaterna inom euroområdet och öka utbudet av lågrisktillgångar. Kommissionen föreslår att privata aktörer ska kunna köpa nationella statsobligationer från enligt en förutbestämd proportion. En juridiskt separat enhet ska sedan kunna ge ut standardiserade värdepapper med portföljen av obligationer som underliggande tillgångar. Dessa värdepapper ska delas upp i trancher med olika riskprofil. För att åstadkomma förutsättningar för en marknad för SBBS föreslår kommissionen att regleringsmässig neutralitet ska gälla mellan SBBS och dess underliggande tillgångar, dvs. Ändringar i vissa existerande rättsakter föreslås i detta syfte. Överläggning med finansutskottet ägde rum . Kommissionen presenterade två förslag som syftar till att underlätta gränsöverskridande distribution av fonder genom att ta bort vissa hinder i befintlig EU-rättslig reglering (se faktapromemoria 2017/18:FPM62). En allmän inriktning nåddes i rådet . Överläggning med finansutskottet ägde rum . presenterade kommissionen ett förslag till ett nytt regelverk om kapitaltäckning för värdepappersbolag (se faktapromemoria 2017/18:FPM43). Förslaget presenteras som ett led i slutförandet av kapitalmarknadsunionen inom EU. Förhandlingar i rådet inleddes under det bulgariska ordförandeskapet. Det österrikiska ordförandeskapet har presenterat ett förslag till förhandlingsmandat inför trilogförhandlingar som väntas påbörjas . Överläggning med finansutskottet ägde rum och information Skr. 2018/19:115 lämnades . I handlingsplanen för hållbar tillväxt presenterade kommissionen ett antal åtgärder för att främja hållbara finansmarknader. Som en del av genomförandet av handlingsplanen presenterade kommissionen tre lagförslag (se faktapromemoria 2017/18:FPM123). Förslagen omfattar en EU-gemensam klassificering av gröna verksamheter, krav på investerare och rådgivare att upplysa om förfaranden och villkor för integrering av hållbarhetsrisker vid investeringar och investeringsrådgivning samt två nya kategorier av referensvärden som ska avspegla underliggande tillgångar med låga utsläpp respektive negativa nettoutsläpp av koldioxid. Rådet enades om en allmän inriktning för de två senare förslagen och trilogförhandlingar ska påbörjas . För förslaget om klassificering fortsätter förhandlingar i rådet. Överläggning med finansutskottet ägde rum och information lämnades . Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om en europeisk privat pensionsprodukt (PEPP). Förslaget avser att göra det möjligt för pensionssparinstitut och distributörer att tillhandahålla en inom EU standardiserad privat pensionsprodukt (se faktapromemoria 2016/17:FPM118). Förhandlingar har pågått . nåddes en politisk överenskommelse mellan kommissionen, rådet och . Överläggning med finansutskottet ägde rum . Information lämnades till utskottet . Kommissionen presenterade ett förslag till revidering av motorfordonsförsäkringsdirektivet (se faktapromemoria 2017/18:FPM119). Förslaget syftar till att ge bättre skydd för skadelidande vid trafikolyckor och förbättra försäkringstagares rättigheter. Det handlar bl.a. om att klargöra direktivets tillämpningsområde och om bestämmelser om ett organ som kan ersätta den som har rätt till ersättning från en trafikförsäkring, om försäkringsgivaren går i konkurs. Förslaget har behandlats på rådet och . Skattesystemet är ett viktigt nationellt instrument för att främja en god ekonomisk utveckling, en varaktig hög sysselsättning och en uthållig finansiering av offentliga utgifter. Samarbetet inom EU på skatteområdet syftar bl.a. till att säkerställa den inre marknadens upprättande och funktion och att undvika snedvridning av konkurrensen. 24.1.1Mervärdesskatt på elektroniska publikationer presenterade kommissionen ett förslag till reducerade skattesatser för elektroniska böcker, tidningar och tidskrifter (se faktapromemoria 2016/17:FPM41). För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggningen . Vid antogs förslaget. Samråd med ägde rum , juli, . presenterade kommissionen ett förslag om mervärdesskattesatser (se faktapromemoria 2017/18:FPM54). Förslaget innebär att nuvarande lista över varor och tjänster på vilka medlemsstaterna kan tillämpa reducerade skattesatser ersätts med en ny lista över varor och tjänster på vilka medlemsstaterna inte kan tillämpa reducerade skattesatser. Finns en vara eller tjänst inte med på denna nya lista kan alltså medlemsstaterna tillämpa reducerade skattesatser på den. Medlemsstaterna ska få tillämpa högst två reducerade skattesatser som inte får vara lägre än . Utöver dessa två får dock medlemsstaterna tillämpa en skattesats som är lägre än och undantag med rätt till avdrag för ingående skatt. Kommissionen presenterade förslag till ändring i mervärdesskattedirektivet avseende normalskattesatsen. Ändringen innebär att bestämmelsen enligt vilken medlemsstaterna ska tillämpa en normalskattesats på lägst görs permanent (se faktapromemoria 2017/18:FPM40). Förslaget antogs av . Samråd med ägde rum . 24.1.4Mervärdesskatt – förlängd tillämpning av omvänd skattskyldighet för handel med utsläppsrätter m.m. och snabba insatser mot presenterade kommissionen ett förslag om förlängd tillämpning till av reglerna i mervärdesskattedirektivet om dels omvänd skattskyldighet för bl.a. utsläppsrätter, dels mekanismen för snabba insatser mot mervärdesskattebedrägeri (se faktapromemoria 2017/18:FPM101). Vid antogs förslaget. Samråd med ägde rum . 24.1.5Mervärdesskatt vid gränsöverskridande handel – harmonisering och förenkling av vissa regler samt införande av det slutgiltiga mervärdesskattesystemet presenterade kommissionen ett första förslag om mervärdesskatt vid gränsöverskridande handel mellan företag, det s.k. slutgiltiga mervärdesskattesystemet (se faktapromemoria 2017/18:FPM17). Förslaget arbetades om av ordförandeskapet. De delar av förslaget som avser krav på registreringsnummer för mervärdesskatt vid gränsöverskridande handel, bestämmelser om kedjetransaktioner, bestämmelser om s.k. avropslager och krav på bevisning vid gränsöverskridande handel behölls medan andra delar ströks. För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggningen . Vid antogs förslaget. Samråd med ägde rum . 24.1.6Mervärdesskatt vid gränsöverskridande handel – det slutgiltiga mervärdesskattesystemet presenterade kommissionen ett förslag om ändrade regler för mervärdesskatt vid gränsöverskridande handel mellan medlemsstater. Förslaget avser ändringar av mervärdesskattedirektivets regler om handel med varor mellan beskattningsbara personer inom EU. Förslaget ska säkerställa att beskattning ska ske i destinationslandet och att mervärdesskatten ska redovisas och betalas av säljaren (se faktapromemoria 2017/18:FPM102). För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggningen . 24.1.7 Mervärdesskatt för små företag presenterade kommissionen ett förslag om ändrade mervärdesskatteregler för små företag. Förslaget avser ändringar av mervärdesskattedirektivets regler om skattebefrielse för små företag. Kommissionens förslag innehåller också vissa förenklingar för 2018/19:115 skattskyldiga företag som har en omsättning som inte överstiger (se faktapromemoria 2017/18:FPM55). För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggningen . 24.1.8Mervärdeskatt – administrativt samarbete Kommissionen presenterade ett förslag om administrativt samarbete på mervärdesskatteområdet. Syftet med förslaget är att skattemyndigheterna ska få effektivare verktyg för att förhindra mervärdesskattebedrägeri i samband med gränsöverskridande handel (se faktapromemoria 2017/18:FPM32). För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggningen . Förslaget antogs av . Samråd med ägde rum . 24.1.9Mervärdesskatt – generell omvänd skattskyldighet presenterade kommissionen ett förslag om generell omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt, dvs. att köparen är skattskyldig för mervärdesskatten i stället för säljaren. Åtgärden gäller nationellt och för transaktioner över ett visst värde. Syftet är att förhindra mervärdesskattebedrägerier. För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggningen . Samråd med ägde rum , juli, . 24.1.10Mervärdesskatt – kompletterande förslag om mervärdesskatt vid gränsöverskridande handel presenterade kommissionen förslag om kompletterande ändringar till det s.k. e-handelspaketet för mervärdesskatt. Syftet med förslagen är att komplettera de redan beslutade ändringarna i mervärdesskattedirektivet och fastställa regler som behövs för att genomföra de ändringar av mervärdesskattedirektivet som ska tillämpas (se faktapromemoria 2018/19:FPM24). 24.1.11Mervärdesskatt – införande av vissa krav för betaltjänstleverantörer presenterade kommissionen ett förslag om att införa krav på betaltjänstleverantörer att samla in information om gränsöverskridande betalningar. Informationen ska därefter samlas i ett centralt elektroniskt system för betaluppgifter (CESOP). Syftet med förslaget är att motverka mervärdesskattebedrägerier (se faktapromemoria 2018/19:FPM25). presenterade kommissionen ett förslag till nytt punktskattedirektiv (se faktapromemoria 2017/18:FPM103). Förslaget innebär en omarbetning av nuvarande punktskattedirektiv och innehåller förslag som huvudsakligen har som syfte att minska risken för fusk genom att förbättra möjligheterna att följa flyttningar av varor och täppa igen vissa luckor mellan skatte- och tullförfaranden samt att underlätta för de företag som flyttar punktskattepliktiga varor. För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggningen . 24.2.2Ändring av det ena alkoholskattedirektivet presenterade kommissionen ett förslag till ändringar i det ena alkoholskattedirektivet, direktiv /83/EEG om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker (se faktapromemoria 2017/18:FPM104). Förslaget innehåller ändringar på en rad olika områden, i huvudsak när det gäller öl, cider, denaturerad alkohol och oberoende, små bryggerier. För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggningen . 24.3.1Fiscalisprogrammet för samarbete inom beskattningsområdet presenterade kommissionen ett förslag till förordning om inrättande av Fiscalisprogrammet (Fiscalis 2027) för samarbete på beskattningsområdet (se faktapromemoria 2017/18FPM160). Programmet är en fortsättning av tidigare fiscalisprogram. För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggning . presenterade kommissionen ett förslag till ändring av direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning (se faktapromemoria 2016/17:FPM110). Förslaget innebär att det ska införas EU-gemensamma bestämmelser om informationsskyldighet för bl.a. förmedlare av gränsöverskridande arrangemang och automatiskt utbyte av upplysningar om dessa arrangemang mellan skattemyndigheterna i medlemsstaterna. 2018/19:115 För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggning . Förslaget antogs av . Samråd med ägde rum . Enligt uppförandekoden ska skatteåtgärder, som innebär en påtagligt lägre effektiv beskattningsnivå än den som normalt tillämpas i en medlemsstat, granskas. Uppförandekodgruppen har inrättats för att genomföra uppförandekodens principer. har uppförandekodgruppen fortsatt sitt arbete med att granska att nya skatteåtgärder inte strider mot uppförandekoden, dvs. frysning, och avveckling av skatteåtgärder som bedömts vara skadliga. antog gruppens fjärde fleråriga arbetspaket. Uppförandekodgruppen har även fortsatt sitt arbete med EU- förteckningen över icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet, vilken upprättades av . har beslutat att uppdatera förteckningen , mars, maj, . Uppförandekodgruppen har även arbetat med frågor om den fortsatta processen med listan, bl.a. med övervakning av att jurisdiktionerna genomför sina åtaganden i praktiken. Vidare beslutade slutsatser om att uppdatera EU:s standardbestämmelse om god förvaltning i skattefrågor för avtal med tredjeländer. Det innebär att uppförandekodgruppens arbete med denna fråga nu är avslutat. Samråd med om uppförandekoden för företagsbeskattning ägde rum senast . Samråd med om EU- förteckningen över icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner ägde senast rum . Samråd med ägde rum , mars, maj, juni, . För svensk ståndpunkt om EU-förteckningen, se skatteutskottets protokoll från överläggning 2017. 24.4.2Beskattning av den digitala ekonomin presenterade kommissionen förslag för beskattningen av den digitala ekonomin, vilka bygger på antagandet att det finns en avvikelse mellan var värde skapas i företagen och var företagsbeskattning faktiskt sker. Förslagen lämnades i form av ett paket som omfattar ett meddelande om ett modernt, rättvist och effektivt skattesystem för den digitala ekonomin, två direktivförslag och en rekommendation till medlemsstaterna (se faktapromemorior 2017/18:FPM73, 2017/18:FPM74 och 2017/18:FPM75). Det ena förslaget rör en långsiktig åtgärd och innebär att regler för beskattning och fördelning av vinster vid en betydande digital närvaro i en medlemsstat införs. I anslutning till detta förslag lämnade kommissionen också en rekommendation om att Skr. 2018/19:115 medlemsstaterna bör omförhandla sina skatteavtal med länder utanför EU så att det i dessa införs regler om beskattning och fördelning av vinster vid en betydande digital närvaro. Det andra förslaget rör en tillfällig åtgärd på området för indirekt skatt (skatt på vissa digitala tjänster). Beskattningen av den digitala ekonomin har behandlats vid . Frågan togs också upp på , juli, . Efter att kommissionens förslag lämnades har fokus vid diskussionerna varit förslaget om skatt på vissa digitala tjänster. Förhandlingar har pågått . Diskussionerna har inte lett till någon enighet. För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från gällande det långsiktiga förslaget och rekommendationen. För svensk ståndpunkt om förslaget om skatt på vissa digitala tjänster, se skatteutskottets protokoll från . Information lämnades till inför mötet i den 22–. Samråd med ägde rum inför möte i den 28–och inför möte i . EU:s budget omfattar Europeiska unionens samtliga förväntade inkomster och utgifter. Den svenska EU-avgiften bestäms utifrån betalningsanslagen på EU:s årsbudget genom tillämpning av regelverket för EU:s egna medel. 25.1Förhandling om EU:s årsbudget 2019 Kommissionen presenterade sitt första förslag till årsbudget 2019 . Åtagandeanslagen föreslogs uppgå till , vilket lämnade en marginal till taket för åtaganden på . Betalningsanslagen föreslogs uppgå till vilket lämnade en marginal till taket för betalningar på . Marginalerna skiljer sig från dem som redovisas av kommissionen. tillsammans med likasinnade budgetrestriktiva medlemsstater anser att även specialinstrumenten bör beaktas när marginalerna beräknas vilket resulterar i lägre marginaler. Mot bakgrund av allmänna budgetrestriktiva hållning har under rådsförhandlingarna ansett att kommissionens förslag legat för högt och saknat tillräckliga marginaler för att kunna möta oförutsedda händelser under budgetåret. Rådets position antogs och innebar ökade marginaler för framför allt åtaganden jämfört med förslaget. och alla övriga medlemsstater utom en röstade ja till rådets position. Efter att rådet och inte enats om årsbudgeten för 2019 under den avsatta förlikningsperioden presenterade kommissionen 2018/19:115 ett andra förslag till årsbudget. Åtagandeanslagen föreslogs då uppgå till , vilket lämnade en marginal till taket för åtaganden på . Betalningsanslagen föreslogs uppgå till vilket lämnade en marginal till taket för betalningar på . Efter att en preliminär överenskommelse nåtts mellan och rådet antogs årsbudgeten formellt av rådet och av . Överenskommelsen resulterade i åtagandeanslag på och betalningsanslag på . Samråd med ägde rum och överläggning med finansutskottet ägde rum . 26Skydd av EU:s finansiella intressen Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna genomföra EU:s budget och säkerställa en god ekonomisk förvaltning. Europeiska revisionsrätten granskar kommissionens genomförande av budgeten. Denna granskning ligger till grund för bedömningen om kommissionen ska beviljas ansvarsfrihet för det aktuella budgetåret. 26.1Ansvarsfrihet för genomförandet av budget beslutade att rekommendera att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budget. Samråd med ägde rum . och en annan medlemsstat röstade nej till rekommendationen vid omröstningen i . beslutade att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budget. Ansvarsfrihet för genomförandet av 2017 års publicerade revisionsrätten årsrapporten om . Rapporten presenterades för och samråd med ägde rum . inkomster och utgifter för att bedöma om de är lagliga och korrekta. lämnade revisionsrätten för en revisionsförklaring med reservation (i stället för med avvikande mening) när det gällde utgifterna. Däremot uppskattade revisionsrätten att 2,4 procent av de underliggande transaktionerna inte har skett i enlighet med gällande regelverk (motsvarande felnivå för var 3,1 procent), vilket översteg den vedertagna gränsen för väsentliga fel som Rådet ska ansvarsfrihet . kommer att ta ställning till om rekommenderas att bevilja kommissionen presenterade kommissionen ett förslag till revidering av förordning 883/2013 om utredningar genomförda av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning () (se faktapromemoria 2017/18:FPM125). Huvudsyftet med revideringen av förordningen är att anpassa den till bildandet av Europeiska åklagarmyndigheten (EPPO). Utöver detta föreslås även ett begränsat antal förändringar med syfte att effektivisera utredningar. EU:s ståndpunkt i frågan om internationell finansiering för klimatåtgärder inför COP 24 behandlades vid . Rådsslutsatserna om klimatfinansiering har två syften, dels att redovisa EU:s fortsatta arbete med att mobilisera och öka finansiering för klimatrelaterade ändamål, dels att ta fram och tydliggöra EU:s position i frågor som är specifikt kopplade till klimatförhandlingarna och genomförandet av .