prop · H603153 · 2019-06-18 00:00:00 — Ledtiderna för elnätsprojekt behöver bli kortare och det finns ett fortsatt stort behov av att bygga ut överföringskapacitet inom landet och mellan och grannländerna. I syfte att se över regelverket och korta ledtiderna vid investeringar i elledningar har regeringen tillsatt en utredning med uppdrag att bl.a. föreslå nödvändiga författningsändringar som kan leda till effektiva regler med avseende på prövning och administration som möjliggör omställningen till en förnybar elproduktion, utan att kostnaderna för samhället, med särskilt fokus på enskilda, blir större än nödvändigt (dir. 2018:6). Utredningen ska vidare föreslå författningsändringar som moderniserar, förenklar och förbättrar elnätsregelverket utan att resurseffektivitet, nätstabilitet eller miljöskyddet påverkas 2018/19:153 negativt. Utredningen redovisade sitt betänkande Moderna tillstånds- processer för elnät (SOU 2019:30) . För att säkerställa att utbyggnaden av stamnätet sker på ett effektivt sätt behöver bl.a. gedigna samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar genomföras inför investeringsbeslut. har på regeringens uppdrag utrett behovet av att en fristående aktör utför samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar. I uppdraget ingick även att identifiera vilka typer av effekter som bör analyseras och kvantifieras. Då samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar till viss del ligger i uppdrag anser regeringen att det finns skäl att analysera och bereda utredningens betänkande innan beslut fattas om det är lämpligt att gå vidare med förslag. Lokal och regional kapacitetsbrist får inte vara ett hinder för samhällets utveckling. Elnäten på alla nivåer behöver utvecklas i takt med den ökande elektrifieringen av samhället och växande städer. Nätägarna har sitt ansvar att planera och bygga ut nätet i takt med att t.ex. industrier byggs ut eller städer växer. Alla nätägare har enligt ellagen en långtgående skyldighet att på skäliga villkor ansluta nya anläggningar till elnätet. Kommuner och andra aktörer måste beakta behovet av elnät vid sin planering. Regelverken kring elnäten syftar huvudsakligen till att säkerställa skäliga tariffer för kundkollektivet. Det görs genom fastlagda bestämmelser för hur skäliga kostnader och rimlig avkastning ska beräknas. Dessa bestämmelser har skärpts och förtydligats i omgångar för att säkerställa att elnätsavgifterna framöver kommer att vara stabila och håller sig på rimlig nivå. De senaste regelförändringarna kommer att påverka elnätsföretagens intäktsramar för perioden – 2023. Förändringarna i nätregleringen har därmed betydelse för elnätsföretagens förutsättningar att utveckla elnäten. Regleringen ska vara utformad på ett sådant sätt att den tillgodoser elnätkundernas behov och att utbyggnad av nätinfrastrukturen sker på ett kostnadseffektivt sätt, utan att riskera leveranssäkerheten. I elnäten sker en kontinuerlig förnyelse, delvis på grund av utbyte av åldrad utrustning, men också till följd av nyanslutningar och andra förändringar i elanvändning och elproduktion. I bland annat slutbetänkande Kraftsamling för framtidens energi (SOU 2017:2) konstateras det att elnätsföretagen står inför en period med stora investeringar i alla delar av elnäten (stam-, region- och lokalnät). Det är därför angeläget att noga, till kommande kontrollstationer, följa utvecklingen av investeringarna i elnäten och i vilken utsträckning dessa tar tillvara på bl.a. ny teknik och nya metoder att driva elnäten på som elkundernas intresse av skäliga tariffer säkras. Planering inför den andra kontroll- Regeringens bedömning: Nästa kontrollstation för energiöverenskommelsen bör genomföras . Uppföljningen av de energipolitiska målen och av elmarknadens utveckling bör utvecklas. Bland annat bör berörda myndigheter öka sin samverkan kring scenarier och indikatorer inom nyckelområden. Berörda myndigheter bör inför nästa kontrollstation få i uppdrag att ta fram en sammanställning med slutsatser och förslag när det gäller elmarknadens utveckling samt uppföljning av de energipolitiska målen. Skälen för regeringens bedömning: I ett energilandskap som förändras snabbt ökar behovet av omvärldsbevakning, strategisk analys och rätt information för att kunna göra korrekta bedömningar om elmarknadens utveckling och förutsättningarna att nå de energipolitiska målen. Denna första kontrollstation är av begränsad omfattning då det inte passerat särskilt sedan energiöverenskommelsen slöts. Kontrollstationen baseras på befintlig myndighetsrapportering och är sammanställd inom . Myndigheterna inom energiområdet tar fram underlag som är av värde för uppföljningen av energiöverenskommelsen. Några exempel redovisas tabell 1 nedan. I tillägg finns bl.a. den rapportering som regeringen gör till och som följer av EU:s styrningsförordning och energi- och klimatplan, de rapporter som forum för smarta elnät gör om bl.a. flexibilitet och rapportering om energipolitikens kostnadseffektivitet. Tabell 1 Exempel på rapportering från myndigheter inom energiområdet Energiindikatorer, Q2, . Energimarknads- el- och gasmarknad, Q2 . Långsiktig marknadsanalys, Q1 . De grundläggande ramarna för hur energiöverenskommelsen ska följas upp i olika tidsperspektiv anges i energiöverenskommelsen och inriktningspropositionen. En kontinuerlig uppföljning görs av genomförandegruppen. Regeringen redovisar vidare i budgetpropositionen de resultat som uppnåtts i förhållande till de riksdagsbundna målen, dvs. övergripande mål för energipolitiken, mål för andelen förnybar elproduktion och mål för effektivare energianvändning. Enligt energiöverenskommelsen genomförs , med planerad start , en kontrollstation som baseras på en sammanställning med förslag kring elmarknadens utveckling samt uppföljning av de energipolitiska målen. Vidare ska berörda myndigheter kontinuerligt följa utvecklingen av elmarknaden, se tabell 2 nedan. Tabell 2 Uppföljning av energiöverenskommelsen I sammanhanget är det även relevant hur processen förhåller sig till uppföljningen inom klimatområdet. Enligt klimatlagen (2017:720) ska regeringen , året efter ordinarie val till , överlämna en klimatpolitisk handlingsplan till . Den ska bl.a. ange beslutade och planerade åtgärder för att nå de nationella och globala klimatmålen där energisektorn har en avgörande betydelse. Handlingsplanen tas även fram i en bredare kontext av femåriga ambitionscykel, där den första översynen äger rum 2023 och ska vägleda parterna till , inklusive EU, att kontinuerligt höja ambitionsnivån. ska parterna presentera nya nationellt fastställda bidrag för perioden . Kontrollstationen 2023 kommer lägligt i denna process. Inför nästa kontrollstation bör ambitionen vara att utifrån dessa ramar utveckla och tydliggöra uppföljningen när det gäller såväl innehåll som process. En tydlig och transparent process förbättrar uppföljningen och bidrar till ökad förutsägbarhet för marknadsaktörer och andra aktörer. En utvecklad uppföljning bör även ta sikte på de årliga redovisningarna i budgetpropositionen. Kontrollstationerna kan dock jämfört med budgetpropositionerna innehålla en mer fördjupad analys av resultat och förutsättningar för måluppfyllelse tillsammans med en fördjupad analys specifikt kring utvecklingen på elmarknaden med slutsatser och förslag. Nästa kontrollstation planeras genomföras , vilket innebär att regeringen avser att återkomma till . Till denna andra kontrollstation bör en sammanställning om elmarknadens utveckling, med slutsatser och förslag, samt en uppföljning av de energipolitiska målen finnas färdig senast regeringen ska återkomma till . Berörda myndigheter bör i sin tur få i uppdrag att ta fram ett sådant underlag. Kontrollstationen för vattenkraften ska vidare samordnas med kontrollstationen för energiöverenskommelsen. Den närmare tidplanen för uppföljning och samordning med kontrollstationen för energiöverenskommelsen bör anpassas till hur långt genomförandet med omprövningarna av vattenkraftverken har kommit. I ett första steg finns det behov av att tydliggöra vilka uppgifter som myndigheterna bör ha både när det gäller kontrollstationen och även mer generellt för att säkerställa att de energipolitiska målen nås. När det gäller innehållet i uppföljningen bedömer regeringen att myndighetssamverkan bör utvecklas kring scenarier och indikatorer för utveckling inom nyckelområden som kan spegla utvecklingen och förutsättningar att nå målen om förnybar elproduktion till effektivare energianvändning till 2030. Av särskilt intresse är utvecklingen på elmarknadsområdet. En utvecklad uppföljning är viktig för att kunna identifiera utmaningar och möjligheter för den omställning som kommer ske . Inför kontrollstationerna bör även energipolitikens kostnadseffektivitet och andra frågor av betydelse för den samhällsekonomiska effektiviteten analyseras och redovisas av . Sammanställningen bör även ge en samlad bild av elproduktionens, inklusive vattenkraftens och kraftvärmens, möjligheter att bidra till effektbalansen. En utvecklad dialog i dessa frågor mellan berörda myndigheter och med samhället i stort är också önskvärt inför varje kontrollstation. Möjligheterna att strömlinjeforma rapportering nationellt och till EU bör också tas till vara i syfte att minska den administrativa bördan. 2018/19:153 Bilaga Genomförande av konkreta åtgärder i energiöverenskommelsen En förenklad sammanfattning redovisas nedan för status för vissa konkreta åtgärder i energiöverenskommelsen. Avveckling av skatt på termisk effekt. Genomfört efter förslag i () ska i överenskommelsen (prop. 2016/17: 142, ), behovet av förändringar av drifttider i Nivån på inbetalningar till kärnavfalls- hanteringen (prop. 2016/17: 199, fonden beslutas av regeringen. ), regeringsbeslut om Utökat ansvar vid radiologiska olyckor förordningen (2017:1179) om (), regeringsbeslut om nivå på inbetalningar till 2017), och propositionen Ett ökat innehavare (prop. 2017/18:244, ∙Sänkt fastighetskatt och egenfinansiering av omprövning. ∙Leva upp till . ∙Förenklad omprövning så långt möjligt. ∙Utbyggnad främst genom effekthöjning. ∙Genomfört efter förslag i propositionen Skatteförslag med anledning av energiöverenskommelsen (prop. 2016/17: 142, ), propositionen Vattenmiljö och vattenkraft (prop. 2017/18:243, ), och med uppföljande regeringsbeslut om ett antal förordningar för miljöanpassning av vattenkraften (). ∙Berörda myndigheter ska senast den 1oktober 2019 ta fram förslag till nationell plan för hur vattenkraften ska förses med moderna miljötillstånd ∙Arbete pågår inom med vissa ytterligare myndighetsuppdrag som följer av propositionen Vattenmiljö och vattenkraft (prop. 2017/18:243). STÖD TILL FÖRNYBAR ENERGI Förlängning och +18 TWh till 2030. Ingen ytterligare ambitionshöjning före propositionen Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för Tekniska justeringar för marknads- elcertifikatsystemet (prop. 2016/17:179, ). kvotkurva efter 2020, m.m. kontrollstation 2019, bl.a. kring underlag (ER 2018:25) har vind bör slopas. ”Det ska utredas hur…anpassningar kan ske av befintliga regelverk…för att underlätta för nya produkter och tjänster inom energieffektivisering, Mindre aktörer i energilandskapet energilagring och småskalig försäljning – förslag med effekt (SOU av el…samt elektrifieringen av Åtgärder för att få till en fungerande Specifika åtgärder saknas i energi- efterfrågeflexibilitet ska genomföras. Ett särskilt program för den elintensiva industrin bör införas givet ansvarsfull arbetar kontinuerligt med åtgärder Utredning om ”… hinder…för aktiva kunder och effektivisering…undersöka Energisteget för elintensiv industri vilka ekonomiska styrmedel… som är 2018–2020. ska ges i uppdrag att formulera sektorsstrategier för Mindre aktörer i energilandskapet – förslag med effekt (SOU myndigheten att ta fram sektors- strategier, redovisningar sker FÖRUTSÄTTNINGAR PÅ DEN SVENSKA Redovisad i Kraftsamling för rapport med framtida marknads- framtidens energi (SOU 2017:2). Analys och insatser görs Regelverk, marknadsdesign och kontinuerligt av regeringen, insatser på produktions-, överförings- myndigheterna och av Forum för och efterfrågesidan bör ses över så det smarta elnät när det gäller effekt- finns tillräckligt med effekt. Åtgärder för att få till en fungerande och ökad överföringskapacitet. efterfrågeflexibilitet ska genomföras. 2018/19:153 Bilaga 2018/19:153 Bilaga Regeringen var drivande i och mellan och omvärlden ska förhandlingarna av EU:s nya ska driva på i EU för kommer genomföras kommande år och berör dessa frågeställningar. Fokus på insatser som bidrar till att Åtgärder är ej närmare specificerat uppnå klimat- och energipolitiska mål men inriktningen är förankrad i och som har förutsättningar för tillväxt innovation på energiområdet för försörjningstrygghet (prop. 2016/17:66). GENOMFÖRANDEGRUPP FÖR ENERGIPOLITIK OCH KONTROLLSTATIONER En genomförandegrupp bör inrättas. sammanträtt löpande sedan energi- Myndigheterna har rapporterat om De berörda myndigheterna bör har använts för denna första kontinuerligt följa utvecklingen på den ska det göras en särskild sammanställning med slutsatser och förslag kring elmarknadens utveckling samt uppföljning av de energipolitiska ligga till grund för en kontrollstation Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , M , , , Strandhäll, Ygeman, , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2018/19:153 Första kontrollstation för energiöverenskommelsen