prop · H603142 · 2019-06-13 00:00:00 — Antalet registrerade annonsdatabaser kommer att vara få och beslut som går dem emot torde bli sällsynta. Några beräkningsbara kostnader för domstolarna bedöms därför inte uppkomma. 10.2Upphandlande myndigheter och enheter Regeringens bedömning: Förslagen förbättrar förutsättningarna för upphandlande myndigheter och enheter att lämna fullständiga och korrekta uppgifter i sina annonser. Förslagen skapar vidare bättre beslutsunderlag för upphandlingar och ökar möjligheterna att följa upp upphandlingar. Den administrativa bördan för upphandlande myndigheter och enheter bedöms dock inledningsvis kunna öka. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Endast några få remissinstanser yttrar sig särskilt i ESV noterar att det i promemorian inte anges hur de kostnader som förslagen innebär för upphandlande myndigheter och enheter ska finansieras. SKL erinrar om att den kommunala finansieringsprincipen ska tillämpas om ökade krav ställs på kommuner och landsting. Organisationen framhåller vidare att även om upphandlande myndigheter och enheter vill ha tillgång till olika uppgifter för att följa upp sin egen inköpsverksamhet måste statistikinsamlingen när det gäller kommuner och landsting göras med beaktande av det kommunala självstyret. anser att den tillkommande skyldigheten att lämna uppgifter för upphandlande myndigheter, enheter och leverantörer bör vara begränsad. Dessutom bör flera av förslagen som avser ett utökat uppgiftslämnande kunna utformas på ett sådant sätt att de orsakar så lite administrativt merarbete som möjligt, t.ex. genom enklare kryssrutor. kommun menar att finansieringen av registrering och kontroll av annonsdatabaser troligen i praktiken kommer leda till att avgifterna indirekt belastar upphandlande myndigheter och enheter. Eftersom framtagandet av statistiken i huvudsak ligger i statens intresse borde kostnaderna enligt kommunen belasta staten. Skälen för regeringens bedömning Annonser om upphandlingar ska innehålla fler uppgifter och skyldigheten att efterannonsera ska utökas Ungefär 4 000 organisationer omfattas av upphandlingslagstiftningen och totalt annonseras ca 18 000 upphandlingar . Små organisationer kan dock ofta klara sina anskaffningar genom t.ex. direktupphandlingar, gemensamma ramavtal eller samordnade upphandlingar. På grund av det stora antalet annonserade upphandlingar, och det betydande antalet organisationer som berörs, kan även små förändringar i regelverken få en stor sammantagen effekt. Förslagen tydliggör hur annonsering ska göras. Även ansvarsfördelningen mellan å ena sidan den upphandlande myndigheten eller enheten och å andra sidan annonsdatabasföretagen tydliggörs. Genom att de uppgifter som myndigheter och regeringen efterfrågar samlas in genom annonser minskar också behovet av enkätundersökningar riktade mot upphandlande myndigheter och enheter. På nationell nivå innebär en bättre statistik förbättrade möjligheter till nationell styrning och uppföljning av den offentliga upphandlingen. För upphandlande myndigheter och enheter kan detta på leda till effektivare inköp, bättre stöd och ökade möjligheter till samordning. Detta kan möjliggöra besparingar och effektiviseringar. Även om de insamlade uppgifterna från upphandlande myndigheters och enheters perspektiv är väldigt övergripande, kan det förhållandet att uppgifterna blir mer tillgängliga och fullständiga göra det intressant för upphandlande myndigheter och enheter att jämföra sina genomförda upphandlingar. Den statistik som tas fram kan av upphandlande myndigheter och enheter användas som beslutsunderlag samt för uppföljning och planering av upphandlingar. Möjligheterna att göra jämförelser inom och mellan myndigheter och enheter förbättras, både inför, under och efter upphandlingar. För de upphandlande myndigheterna och enheterna kan dock förslagen innebära en ökad administrativ börda. Bördan kan öka dels genom att fler uppgifter ska anges i annonserna, dels genom den utökade skyldigheten att efterannonsera upphandlingar. Det är emellertid endast ett fåtal krav på annonsuppgifter som kan sägas vara helt nya. En stor del av de uppgifter som ska anges i annonserna är redan obligatoriska att ange i sådana annonser för upphandlingar som ska annonseras i . Den föreslagna skyldigheten att efterannonsera även sådana upphandlingar som inte ska annonseras i innebär tillkommande administration. Till stor del är emellertid de uppgifter som enligt förslaget ska ingå i efterannonserna obligatoriska att ange i antingen kontraktet, tilldelningsbeslutet, en individuell rapport eller i något annat upphandlingsdokument. Det rör sig således om uppgifter som redan finns tillgängliga. Den tillkommande bördan är därför, som påpekar, begränsad. Den ökade arbetsbördan kommer att minska med tiden, i takt med att upphandlande myndigheter och enheter bygger upp sin kompetens. bör dessutom kunna bidra med stöd, särskilt beträffande sådana uppgifter där störst brister finns. De upphandlande myndigheter och enheter som regelmässigt brister i sin annonsering eller rapportering kan givetvis få en betydligt ökad arbetsbörda. Detsamma gäller för de myndigheter eller enheter som överlåter åt annonsdatabasföretagen att ange vissa uppgifter. Annonsering ska göras i registrerade annonsdatabaser Kravet på att annonsering ska göras i registrerade annonsdatabaser innebär störst skillnad för små upphandlande myndigheter och enheter som inte annonserar i annonsdatabaser. Dessa saknar sannolikt resurser för att själva bli registrerade annonsdatabaser och måste således anlita ett annonsdatabasföretag. Det kan innebära ökade kostnader, främst för anskaffning av upphandlingssystem, utbildning av personal och framtagande av nya rutiner. Kommuner och landsting berörs av förslagen i egenskap av upphandlande myndigheter och enheter. Kommuner och landsting samt kommunala bolag står för en mycket stor andel av de annonserade upphandlingarna. Förslaget om en utökad skyldighet att efterannonsera upphandlingar innebär en viss inskränkning i den kommunala självstyrelsen. Som framgått ovan finns de uppgifter som ska publiceras i efterannonsen ofta redan tillgängliga. Förslaget innebär därmed endast en mindre utökad administrativ börda. En inte obetydlig del av upphandlingarna torde också avse sådana sociala tjänster och andra särskilda tjänster för vilka efterannonsering föreslås kunna göras kvartalsvis. Även förslaget att upphandlande myndigheter och enheter ska vara skyldiga att vid all annonsering använda sig av en registrerad annonsdatabas kan sägas utgöra ett visst ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Förslagen innebär således en viss inskränkning i den kommunala självstyrelsen. Enligt 14 kap. 3 § regeringsformen bör en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den. Det kan inledningsvis konstateras att det inte är fråga om inskränkningar som i hög grad påverkar hur kommuner och landsting ska bedriva sina verksamheter. Förslagen innebär, som konstaterats ovan, en mindre utökad administrativ börda och en skyldighet att annonsera alla upphandlingar. De grundläggande skyldigheterna för upphandlande myndigheter och enheter att annonsera sina upphandlingar och att göra det i en allmänt tillgänglig databas, är dock inte nya. Den kommunala upphandlande myndighet eller enhet som även fortsatt vill annonsera sina upphandlingar på egen hand kommer vidare att ha möjlighet att själv registrera sin annonsdatabas. Den inskränkning som regleringen innebär ska vägas mot intresset av att införa den. En förbättrad statistik på upphandlingsområdet kan bl.a. förbättra möjligheterna till en strategisk styrning, uppföljning och utvärdering på upphandlingsområdet. Tillförlitliga statistikuppgifter behövs även för att beräkna den totala inköpsvolymen samt för att bättre ska kunna uppfylla sina skyldigheter gentemot EU enligt upphandlingsdirektiven. Den samlade kunskapen om de offentliga inköp som genomförs i behöver öka genom en förbättrad nationell upphandlingsstatistik och regeringen bedömer inte att det finns andra alternativ som är mindre ingripande för kommuner och Regeringen anser därför sammanfattningsvis att inskränkningen Prop. 2018/19:142 i den kommunala självstyrelsen som förslagen medför är proportionerlig. Som framgått står kommuner och landsting för en klar majoritet av de annonserade upphandlingarna. Det innebär också att de fördelar med ökade kunskaper som statistiken innebär i hög grad kommer kommuner och landsting till del. Regeringen instämmer därför inte i kommuns bedömning att framtagandet av upphandlingsstatistik i huvudsak skulle ligga i statens intresse. Kostnader för hantering av annonseringskraven De upphandlande myndigheter eller enheter som saknar upphandlingssystem måste anskaffa ett sådant eller registrera sig som en annonsdatabas. Oavsett lösning kommer detta att innebära en kostnad. De upphandlande myndigheternas och enheternas kostnader för annonsering kan vidare öka något om annonsdatabasföretagen vältrar över de kostnader som kan uppstå till följd av företagens ansvar för att kontrollera innehållet i annonserna samt för att samla in och skicka uppgifter ur annonserna. Upphandlande myndigheter och enheter kommer inledningsvis också att behöva avsätta arbetstid för utbildning om de nya reglerna. Regleringen tar inte särskilt sikte på den kommunala verksamheten, utan påverkar kommuner och landsting i deras egenskap av upphandlande myndigheter. Regeringen bedömer därför att den kommunala finansieringsprincipen inte aktualiseras. Skillnaderna kommer vara stora mellan olika upphandlingar. För vissa större ramavtal, samordnade upphandlingar och upphandlingar som omfattar många kontrakt kan arbetsinsatsen öka betydligt. Dessa upphandlingar bedöms dock vara relativt få och främst beröra inköpscentraler och större myndigheter. För upphandlingar som inte omfattas av direktiven kommer regleringen att innebära många nya krav på uppgifter i annonserna, men huvuddelen av dessa uppgifter anges redan frivilligt eller är nödvändiga att ange av praktiska skäl. Regeringens bedömning: Kravet på registrering påverkar möjligheterna för annonsdatabasföretag att bedriva sin verksamhet. De företag som registrerar sina databaser kommer att behöva anpassa systemen till de krav som ska gälla. Annonsdatabasföretag som helt saknar rutiner för att kontrollera innehållet i annonser kommer att påverkas mer. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet av de remissinstanser som yttrar sig sär- skilt i denna del är kritiska mot konsekvensanalysen. menar att kravbördan på annonsdatabasföretagen ökar, vilket kan resultera i utslagning och därmed sämre konkurrens. anser att förslaget har ett flertal brister, bl.a. är redovisningen av vilken påverkan som förslagen har på berörda företag bristfällig. Såvitt kan bedöma saknas en mer utförlig redovisning av vilken konkurrenspåverkan för- 2018/19:142 slagen kan få på de mindre företag som bedriver annonsdatabaser. anser att det är viktigt att, i den utsträckning som det är möjligt, begränsa eventuella anpassningar av systemen. Myndigheten anser vidare att förslaget till nya standardformulär kan vara en bra utgångspunkt för arbetet med att utforma en nationell statistikinsamling. efterlyser en mer utförlig analys av konsekvenserna av förslagen för databasföretagen, dels i fråga om förlorad konkurrenskraft och förlorade konkurrensfördelar, dels i fråga om ökade kostnader för systemanpassning, teknisk prestanda, funktionalitet, servicenivå, tillgänglighet och leveransplikt. delar inte bedömningen i promemorian om att det är en engångsinvestering för annonsdatabasföretagen att anpassa systemen för att tillhandahålla upphandlingsstatistik, då varje uppdatering av annonsformulär kommer att medföra nya investeringar. välkomnar vidare en närmare analys av frågan om staten bör bidra med medel för de privata aktörernas investering. Skälen för regeringens bedömning Annonser om upphandlingar ska innehålla fler uppgifter Endast ett fåtal leverantörer av annonsdatabaser är aktiva på den svenska marknaden. Regeringen delar inte bedömning att redovisningen av vilken påverkan förslaget får för dessa aktörer är bristfällig. De leverantörer som är aktiva på den svenska marknaden bedöms ha förmåga att uppfylla de nya kraven och därmed bli registrerade. För de aktörerna kan mer kompletta och enhetligt utformade annonser öka möjligheten att erbjuda sök- och bevakningstjänster. Regeringen anser inte heller att det finns anledning att anta att den föreslagna regleringen kommer att resultera i utslagning av annonsdatabasföretag på marknaden, och därmed sämre konkurrens på marknaden, vilket befarar. Regeringen delar inte heller Advokatsamfunds bedömning att det finns behov av ytterligare utredning av förslagens konsekvenser för annonsdatabasföretagen. Vissa leverantörer, som erbjuder en enklare annonseringstjänst, kan förlora i konkurrenskraft. I övrigt torde konkurrensen mellan leverantörerna inte påverkas i någon större utsträckning. Regeringen anser, i likhet med , att det är viktigt att nationella krav, i den utsträckning som det är möjligt, samordnas med europeiska krav. Regeringen följer därför Europeiska kommissionens arbete med förslag till revidering av standardformulären för offentlig upphandling. Det kommer sannolikt att saknas kundunderlag för sådana annonsdatabaser som inte är registrerade. När en annonsdatabas väl har registrerats, kan dock registreringen ses som en kvalitetsstämpel som säkerställer att annonseringen görs på rätt sätt och att annonsdatabasen står under myndighetstillsyn. Regleringen bedöms inte utgöra något hinder för aktörer som vill ta sig in på den svenska marknaden för annonseringstjänster, trots de nya krav som införs. I flera andra medlemsstater i EU finns krav på olika typer av certifieringar av annonser och formkrav för formulär. Möjligheten att an- Prop. 2018/19:142 söka om registrering är öppen för alla, oberoende av juridisk form eller Kravet på registrering bedöms därför inte påverka marknaden på . Kostnader för att samla in och lämna vidare uppgifter Förslagen innebär kostnader för annonsdatabasföretagen. En engångskostnad uppstår för att anpassa systemen för att samla in uppgifter på rätt sätt och för att löpande kunna lämna dem till statistikmyndigheten. Till detta kommer löpande kostnader för att säkerställa att uppgifterna är kompletta och för att överföra dem. Förslaget innebär att de som driver annonsdatabaser behöver anpassa sina system efter de nationella krav som ska gälla. Till skillnad från bedömer regeringen att det är fråga om en engångsinvestering. En ansökan om registrering av annonsdatabas ska enligt förslaget också förenas med en ansökningsavgift och en årlig registeravgift. Detta är något som annonsdatabasföretagen kan komma att kompensera sig för genom prissättningen på de annonseringstjänster de tillhandahåller de upphandlande myndigheterna och enheterna. Regeringens bedömning: Något fler uppgifter kan komma att krävas i Förslagen medför dock inte några större kost- nader för leverantörerna. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans yttrar sig särskilt i denna Skälen för regeringens bedömning Annonser om upphandlingar ska innehålla fler uppgifter Förslaget om att annonser om upphandlingar ska innehålla fler uppgifter innebär att sök- och bevakningstjänster kommer att fungera bättre. ökar möjligheterna för leverantörer att hitta intressanta affärer. De leverantörer som lämnar anbud (elektro- niska anbud i filer i stället för direkt i strukturerade dokument) får en ökad Om databasföretagen kopplar sina formulär för registrering av anbudsgivare till bolagsregistret kan dock arbetsbördan minska för leverantörer som är registrerade där. Förslagen bedöms inte medföra några större kostnader för det stora flertalet av leverantörerna. Att annonsdatabaserna ska registreras kommer att underlätta för leveran- törerna att hitta relevanta annonser om upphandlingar, eftersom det blir tydligare i vilka annonsdatabaser som annonserna finns. konkurrensen och den gränsöverskridande handeln öka. inte innebära några uppenbara nackdelar för leverantörer. 2018/19:142 10.5 Regeringens bedömning: För övriga intressenter innebär förslagen flera fördelar. De insamlade uppgifterna kan främja såväl forskning och utveckling som debatten om offentlig upphandling. Förslagen säkerställer att Europeiska kommissionen får tillgång till tillförlitliga statistikuppgifter som samlas in från annonser i . Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans yttrar sig särskilt om bedöm- Skälen för regeringens bedömning: Den statistik som tillgängliggörs genom förslagen kan vara till gagn även för bl.a. forskare, journalister och studenter samt komma till nytta i den allmänna debatten. En förbättrad statistik kan vidare leda till mer tillförlitliga uppgifter, och därmed förbättrad statistik om det civila samhällets deltagande i offentliga upphandlingar. Dessutom ökar allmänhetens möjlighet till insyn i den offentliga sektorn. Att uppgifternas kvalitet förbättras, och att statistiken kan användas fritt, kan bidra till förbättringar på upphandlingsområdet. Möjligheterna att studera hur anbudspriser, antal anbud, överprövningar m.m. varierar , till följd av ändrade regler och vid olika typer av upphandlingar, kommer att öka. Genom förslagen säkerställs att Europeiska kommissionen får tillgång till tillförlitliga statistikuppgifter som samlas in från annonser i . 11.1 Förslaget till lag om upphandlingsstatistik Denna lag innehåller bestämmelser om statistik på upphandlingsområdet och om registrering av annonsdatabaser. Paragrafen, som behandlas i avsnitt 7.2, upplyser om lagens innehåll. Lagen innehåller både bestämmelser om statistik på upphandlingsområdet och bestämmelser om registrering av annonsdatabaser. Lagens tillämpningsområde omfattar främst sådana upphandlingar som genomförs och annonseras med stöd av upphandlingslagarna, dvs. om offentlig upphandling, lagen om upphandling inom försörjnings- sektorerna, lagen om upphandling av koncessioner och lagen om upphand- ling på försvars- och säkerhetsområdet. Lagen omfattar även sådana upp- handlingar av kollektivtrafik som regleras i 4 a kap. lagen om kollektiv- trafik och vid annonsering enligt och rådets förord- ning (EG) nr 1370/2007 av om kollektivtrafik på järnväg och väg och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1191/69 och (EEG) nr 1107/70. Den nationella statistiken ska ge en heltäckande bild av de offentliga Lagen utesluter därför inte att uppgifter om inköp som inte är upphandlingspliktiga eller som sker med stöd av någon annan lagstiftning Prop. 2018/19:142 kan samlas in i databasen, t.ex. uppgifter om valfrihetssystem. Statistiken på upphandlingsområdet ska vara allmänt tillgänglig samt objektiv, relevant, noggrann och jämförbar. I paragrafen anges de kvalitetskrav som statistiken ska uppfylla. Förslaget behandlas i avsnitt 7.1. Kraven motsvarar delvis regleringen i 3 a § lagen om den officiella statistiken. Enligt bestämmelsen ska statistiken på upphandlingsområdet vara allmänt tillgänglig samt objektiv, relevant, noggrann och jämförbar. Med det menas t.ex. att den ska vara fysiskt tillgänglig och begriplig, saklig och av god kvalitet samt att den ska tillgodose användarnas nuvarande och potentiella behov. Den myndighet som regeringen bestämmer ska ha huvudansvaret för statistiken på upphandlingsområdet (statistikmyndigheten). I paragrafen anges att en myndighet ska ha huvudansvaret för statistiken på upphandlingsområdet. Förslaget behandlas i avsnitt 7.1. Den myndighet som regeringen bestämmer ska vara statistikmyndighet enligt lagen. Att en myndighet utsetts till statistikmyndighet hindrar inte att andra myndigheter också ges i uppdrag att ansvara för viss statistik om upphandling. ska föra en nationell databas för statistik på upphandlingsområdet (statistikdatabasen). Statistikdatabasen ska innehålla uppgifter från och om annonser om upphandling. Den får även innehålla andra uppgifter om upphandling som behövs för att ta fram statistik. Paragrafen innehåller bestämmelser om den nya nationella statistikdatabasen. Förslaget behandlas i avsnitt 7.1. I paragrafens första stycke anges statistikmyndighetens huvuduppgift, att föra en nationell databas för statistik på upphandlingsområdet (statistikdatabasen). Av andra stycket framgår att statistikdatabasen ska innehålla uppgifter från och om annonser om upphandling. Uppgifterna behöver inte ha publicerats i annonsen utan kan i stället ha åtföljt den, t.ex. i form av ett identifikationsnummer för upphandlingen. Bestämmelsen omfattar såväl annonser som publicerats i som annonser som endast publicerats genom en registrerad annonsdatabas. Utöver uppgifter från annonser får databasen innehålla andra uppgifter om upphandlingar som behövs för framtagande av statistik. Det kan t.ex. gälla uppgifter om överprövningar Enligt 12 § första stycket ska regeringen eller den 2018/19:142 myndighet regeringen bestämmer få meddela föreskrifter om vad statistikdatabasen ska innehålla. I den mån uppgifterna i databasen utgör personuppgifter måste regleringen av hur sådana uppgifter ska behandlas beaktas. Den myndighet som regeringen bestämmer ska besluta om registrering av annonsdatabaser (registermyndigheten). I paragrafen anges att en myndighet som utses av regeringen ska ha ansvaret för registrering av annonsdatabaser. Förslaget behandlas i avsnitt 6.3. En ansökan om registrering av en annonsdatabas får göras av den fysiska eller juridiska person eller den upphandlande myndighet eller enhet som driver annonsdatabasen. En annonsdatabas ska registreras om 1.sökanden är lämplig att utöva verksamheten, och 2.det kan antas att verksamheten kommer att drivas i enlighet med denna lag samt de föreskrifter och villkor som har meddelats i anslutning till lagen. I paragrafen anges vem som får ansöka om registrering av en annonsdatabas och vad som krävs för att en databas ska registreras. Förslaget behandlas i avsnitt 6.2. Av första stycket följer att en ansökan om registrering får göras av antingen en fysisk eller juridisk person eller en upphandlande myndighet eller enhet. Något krav på juridisk form eller säte uppställs inte. Begreppen upphandlande myndighet och upphandlande enhet har samma betydelse som i upphandlingslagarna. Iandra stycket punkt 1 anges att sökanden ska vara lämplig att utöva verksamhet. Detta innebär exempelvis att sökanden inte får vara försatt i konkurs. Av punkt 2 följer att en bedömning också ska göras om sökanden framöver kommer att driva verksamheten i enlighet med de krav som uppställs i denna lag samt de föreskrifter och villkor som har meddelats i anslutning till lagen. Det är sökanden som ska visa att förutsättningarna för registrering är uppfyllda. En registrerad annonsdatabas ska vara elektronisk. I databasen ska det finnas funktioner 1.för att ta emot och publicera annonser enligt –lagen (2016:1145) om offentlig upphandling, –lagen (2016:1146) om upphandling inom försörjningssektorerna, –lagen (2016:1147) om upphandling av koncessioner, –lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet, eller –och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av om kollektivtrafik på järnväg och väg och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1191/69 och (EEG) nr 1107/70, 2.som möjliggör för en upphandlande myndighet eller enhet att uppfylla sina skyldigheter vid offentliggörande av annonser och meddelanden genom Europeiska unionens publikationsbyrå, och 3.som säkerställer att en annons inte kan publiceras innan den upphandlande myndigheten eller enheten har lämnat de uppgifter som annonsen ska innehålla. I paragrafen anges vissa krav på grundläggande funktioner i en registrerad annonsdatabas. Förslaget behandlas i avsnitt 6.2.