prop · H60387 · 2019-04-02 00:00:00 — Man efterfrågar fler checklistor och bedömningsmallar och tycker att det ofta saknas exempel på vad som är särskilt viktigt eller vad som utgör knäckfrågor. framhålls att det finns exempel på vägledning som fungerar bra, t.ex. en FAQ om köldmedier.95 Det anses emellertid vara problematiskt när vägledningarna inte uppdateras trots att ny lagstiftning har trätt i kraft.96 genomgång av fyra vägledningar har analyserat en vägledning vardera för de fyra myndigheter som ingår i granskningen (se bilaga 1). Myndigheterna har själva fått välja den vägledning som de anser bäst. Sammanfattningsvis visar genomgången att de utvalda vägledningarna från , och håller förhållandevis god kvalitet medan vägledning inte anlägger något tillsynsperspektiv. Nedanstående vägledningar har analyserats. : Kontrollköpsguiden.97 Enligt bedömning svarar guiden i huvudsak mot de behov av vägledning som en inspektör har. Det finns dock flera aspekter att förbättra, t.ex. saknas hänvisning till kapitel och paragrafer i lagtexten samt motivet till den aktuella lagregeln. Det ges heller inte tillräckligt med förtydligande exempel. Kemikalieinspektionen: Tillsynshandledning – tillsyn av CLP-märkning98 i handeln.99 Enligt bedömning fungerar denna vägledning relativ väl. Urvalet av tillsynsobjekt diskuteras inledningsvis på ett sätt som bör vara användbart för inspektörerna. De begrepp som utgör basen för lagstiftningen och därmed tillsynen diskuteras därefter på ett ingående sätt. I vägledningen behandlas också arbetsgången och bedömningen samt när och hur sanktioner ska delas ut. 94Naturvårdsverket 2017, Vägledningsguiden. 95Intervjuer vid län, Intervjusammanställning, s. 151. 96Intervjuer vid , Intervjusammanställning, s. 99 f och 103. 97Folkhälsomyndigheten , Kontrollköpsguiden. 98CLP står för engelskans "classification, labelling and packaging" (klassificering, märkning och förpackning). Det är ett system för klassificering och märkning av kemikalier, som grundas på FN:s globalt harmoniserade system (GHS). Gemensamma internationella regler ska ge bättre skydd för hälsa och miljö och underlätta internationell handel. 99Kemikalieinspektionen 2017, Tillsynshandledning – tillsyn av CLP-märkning i handeln. 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N : Avsnitt i Kontrollwiki100 som handlar om dricksvatten.101 Enligt bedömning fungerar denna vägledning väl förutsatt att man behärskar sökfunktionerna och har viss grundkunskap inom området. Information om dricksvatten finns spridd på flera sidor och det krävs viss färdighet för att få fram relevanta uppgifter. Vissa avsnitt är allmänt hållna men det finns också information som är direkt inriktad mot inspektörerna och deras arbetsuppgift. : Vägledning om tillstånd och anmälan vid användning av växtskyddsmedel inom särskilda områden.102 uppfattning är att handläggning av anmälningsärenden faller under tillsyn. Enligt bedömning utgör denna vägledning inte ett tillräckligt stöd för tillsyn. Vägledningen redogör för hur bedömningen ska göras för att bevilja eller avslå en ansökan om tillstånd, vilket utgör en grund för att bedriva tillsyn i ett senare skede. Däremot berör inte vägledningen hur själva tillsynen ska gå till efter det att ett eventuellt tillstånd har beviljats. 4.2.2 Varierande service och kvalitet i myndigheternas frågesvar Det tar för att besvara inkomna frågor och svaren innehåller endast i begränsad utsträckning bedömningshjälp. Frågor till Kemikalieinspektionen och besvaras snabbt och ger relevant bedömningshjälp. Referenserna till gällande regler kan dock bli tydligare. har långa svarstider och svaren innehåller generellt sett begränsad bedömningshjälp. Variationen är dock stor och det finns exempel på svar av hög kvalitet. När inspektörer ställer frågor till den vägledande myndigheten är tre aspekter särskilt viktiga. För det första att svaret ger tydliga besked om hur inspektören ska tänka för att kunna göra en likvärdig bedömning i den aktuella frågan. Till exempel vilka aspekter som bör beaktas och hur avvägningar bör göras, etc. För det andra bör det finnas en tydlig referens till de bindande regler som gäller för den aktuella frågan. För det tredje behöver svaret på frågan komma i rimlig tid, maximalt , för att ett frågesvar ska vara användbart för den enskilda frågeställaren.103 Frågesvar kan också ha ett generellt intresse för såväl inspektörer som verksamhetsutövare och det är därför viktigt att sådana svar görs tillgängliga, t.ex. genom att publiceras på myndighetens webbplats. 100Åtkomst till Kontrollwiki finns på webbplats. 101I huvudsak har följande avsnitt bedömts: Dricksvatten, När ska lagstiftningen dricksvatten tillämpas och Mikrobiologiska säkerhetsbarriärer. 102Naturvårdsverket 2017, Vägledning om tillstånd och anmälan vid användning av växtskyddsmedel inom särskilda områden. 103Enligt intervjuer med inspektörer bör svar inkomma . R I K S R E V I S I O N E N B Ä D D A F Ö R B Ä T T R E T I L L S Y N – S T A T E N S V Ä G L E D N I N G A V K O M M U N A L T I L L S Y N besvarar vissa frågor från allmänhet och verksamhetsutövare medan frågor från de kommunala inspektörerna i första hand ska hanteras av . I den mån inte kan hantera frågan (antingen direkt eller i sitt nätverk) så kan den skickas vidare till . Kemikalieinspektionen besvarar frågor från inspektörer genom funktionen ”fråga Kemikalieinspektionen”, vägledningsnätverket samt publicerade svar i sin FAQ.104 arbetar med frågor från inspektörer som rör tolkning av lagstiftningen samt information och rådgivning om import. Den huvudsakliga kontaktytan är webbplatsen Livstecknet, men man kan också skicka e-post eller ringa.105 ger löpande svar på frågor per e-post och telefon.106 Även länsstyrelserna svarar på frågor eftersom även de är ansvariga för tillsynsvägledning på regional nivå.107 har begärt in och analyserat ett 100-tal frågor och svar vardera från de granskade myndigheterna (se bilaga 2). I nedanstående tabell sammanfattas resultaten. Tabell 2 Sammanställning av olika kvalitetsaspekter i myndigheternas frågesvar Källa: Bearbetning av undersökning av fyra myndigheters frågesvar Av tabellen ovan framgår att Kemikalieinspektionen och ofta ger tolkningshjälp till inspektörerna. I något mer än hälften av fallen ges motsvarande hjälp från medan mer sällan ger sådan hjälp. Kemikalieinspektionen och svarar också snabbt. Mediantiden för deras svar är , och av svaren avges inom . 104Kemikalieinspektionens skriftliga svar på frågor, , s. 2. 105Livsmedelsverkets skriftliga svar på frågor, , s. 1 f. 107Intervjuer vid och län, Intervjusammanställning, s. 123 f och 173. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N och tar på sig att svara, men i genomsnitt är svaren något snabbare än de som inspektörerna har angett som gräns i intervjuer. Emellertid kommer av svaren först efter ca en månad, och i vissa fall tar det betydligt än så. När det gäller att tydligt hänvisa till de bindande regler som gäller är situationen den omvända. Det gör och förhållandevis ofta medan Kemikalieinspektionen och gör det i mindre utsträckning. Det faktum att och förhållandevis ofta lämnar en referens till gällande regler bör dock vägas mot den kritik som framförts om att de enbart hänvisar till lagstiftningen och inte ger någon hjälp att tolka den. Alkoholinspektörerna bekräftar att de inte får ställa frågor direkt till utan är hänvisade till länsstyrelserna. Att få svar därifrån tar dock , särskilt om frågan är komplicerad. Dessutom återger ofta bara reglerna, vilket inte tillför något nytt för inspektören.108 Att ställa frågor till Kemikalieinspektionen uppfattas som oproblematiskt av de kommunala inspektörerna. Svaren håller hög kvalitet och det går snabbt att få svar.109 Ett fåtal svar publiceras på myndighetens webbplats under rubriken ”Fråga Kemikalieinspektionen”. I samband med olika samverkansprojekt tar myndigheten även fram FAQ:er och publicerar dessa på vägledningsnätverket.110 Livsmedelsinspektörerna är generellt sett nöjda med frågesvar. I första hand vänder man sig till ”Livstecknet” med frågor. På detta forum för frågor och svar som administrerar finns ofta relevanta svar, annars kan man själv ställa en fråga där. Det går dessutom att ringa till om man inte är nöjd med svaret.111 De flesta miljöinspektörerna vänder sig först till länsstyrelserna och därefter till om frågan inte är löst. Det är svårt att komma fram på telefon till och det tar att får svar på e-post. Svarens kvalitet anses dock vanligen vara god. genomgång av frågesvaren visar dock att kvaliteten varierar, beroende på vilken enhet inom myndigheten som svarat. På länsstyrelserna är kvaliteten på frågesvaren ofta personberoende.112 108Intervjuer vid , och län, Intervjusammanställning, s. 3 f, 69 f, 127, 130. 109Intervjuer vid , Intervjusammanställning, s. 78. 110Intervjuer vid län, Intervjusammanställning, s. 135 samt e-post från Kemikalieinspektionen, . 111Intervjuer vid , och län, Intervjusammanställning, s. 20, 88, 92, 141. 112Intervjuer vid , och län, Intervjusammanställning, s. 28, 98 f, 152. R I K S R E V I S I O N E N B Ä D D A F Ö R B Ä T T R E T I L L S Y N – S T A T E N S V Ä G L E D N I N G A V K O M M U N A L T I L L S Y N 4.2.3 Myndigheterna har olika inställning till att ge tolkningshjälp anser inte att man ska tolka lagen åt inspektörerna eftersom man inte har något tolkningsföreträde. Förtydliganden ska endast göras med utgångspunkt i domstolsbeslut. Enligt Kemikalieinspektionen är lagstiftningen detaljerad och tolkad på EU-nivå. Man anser inte att myndigheten ska tolka de få bestämmelser som inte är detaljerade. framhåller att tolkning av lagstiftningen är en viktig uppgift för myndigheten eftersom det främjar nationell likvärdighet. anser att tolkning av regelverket ingår som en del i arbetet med råd och stöd men man är inte särskilt benägen att ge konkret tolkningshjälp om det saknas domstolspraxis. I många fall behöver de regler som tillsynen avser konkretiseras för att kunna tillämpas på en viss given situation. Den kommunala inspektörens bedömning ska ta hänsyn till de specifika omständigheterna i det enskilda fallet, som det ställs krav på rättssäkerhet och nationell likvärdighet. För att tillgodose dessa delvis motstridiga krav behöver den tillsynsvägledande myndigheten ge tolkningshjälp till de kommunala tillsynsmyndigheterna. Det innebär dels att informera om det rådande rättsläget, dels att hjälpa inspektören med hur han eller hon ska gå tillväga för att göra sin bedömning (se avsnitt 2.1.1). I vissa fall kan det också krävas att myndigheten tar initiativ till en konkretisering av reglerna genom sina föreskrifter eller allmänna råd, eller genom att uppmärksamma regeringen på frågan. I sådana fall handlar det enligt mening inte längre om tillsynsvägledning utan om myndighetens allmänna ansvar att förtydliga regelverket. Enligt representanter för ska myndigheten inte tolka alkohollagen åt inspektörerna eftersom myndigheten inte har något tolkningsföreträde.113 Man framhåller att det är kommunerna som ska göra bedömningen och fatta beslut i enskilda ärenden.114 Att ge den omfattande tolkningshjälp som efterfrågas skulle, enligt myndigheten, kunna uppfattas som att man gör bedömningar i enskilda ärenden.115 Förhållningssättet kan illustreras med ett frågesvar från myndigheten till en länsstyrelse. Frågan gällde om mikrobryggerier med serveringstillstånd får servera egentillverkade drycker.116 I sitt svar förklarar att det saknas prejudikat på området och avstår därför från att uttala sig. I stället hänvisar man 114Intervju vid , , s. 3. 115E-post från , . 116Länsstyrelsen , förfrågan gällande alkohollagen, . 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N till framtida avgöranden i domstol.117 Detta förhållningssätt förefaller utbrett inom myndigheten och det finns fler exempel på frågesvar där myndigheten avstår från att uttala sig. När uttalar sig handlar det i huvudsak om att redogöra för praxisbildningen på området. konstaterar myndigheten att det i stort sett saknas rättspraxis på området eftersom så få beslut överklagas och beviljas prövning.118 En utbredd uppfattning bland alkoholinspektörer är att man inte får någon vägledning från vare sig eller länsstyrelserna. I första hand får man söka stöd hos kollegor i andra kommuner och likvärdigheten blir därför bristfällig.119 Svaren på frågorna från och länsstyrelserna består ofta av en upprepning av lagreglerna trots att reglerna redan är kända och frågan avsåg hur reglerna ska tolkas.120 Den lagstiftning som Kemikalieinspektionen främst vägleder om (Reach, CLP och bekämpningsmedelslagstiftningen m.m.)121 är detaljerad. Myndighetens råd och stöd består därför huvudsakligen av att redovisa hur lagstiftningen ser ut och vilka regler som är lämpliga att granska. Därutöver upplyser myndigheten om eventuell praxis samt vilka tolkningar man gjort i sin egen tillsyn. Inom EU finns det enligt myndigheten mycket gemensam tolkningspraxis.122 Kemikalieinspektionen anser inte att man har till uppgift att tolka de få bestämmelser som inte är detaljerade. I stället ska man stödja kommunerna att ställa rätt frågor för att de ska kunna tillämpa lagstiftningen.123 kan emellertid notera att denna princip inte tillämpas fullt ut. Exempelvis anges i en handledning att ”förvaring av farliga kemiska produkter ska ske på ett sådant sätt att hälso- och miljörisker förebyggs. Hur detta löses i praktiken är inte klart beskrivet i lagstiftningen utan är till stor del butiksinnehavarens sak att avgöra.”124 117E-post från till , . 118Folkhälsomyndighetens skriftliga svar på frågor, , s. 4. 119Intervjuer vid , och län, Intervjusammanställning, s. 3, 68 f, 128. 120Intervjuer vid län, Intervjusammanställning, s. 127. 121Reach är en EU-förordning och står för registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier. 122Kemikalieinspektionens skriftliga svar på frågor, . 124Kemikalieinspektionen, 2017, Detaljhandelstillsyn – handledning för tillsyn av kemiska produkter och bekämpningsmedel i detaljhandeln, s. 20. R I K S R E V I S I O N E N B Ä D D A F Ö R B Ä T T R E T I L L S Y N – S T A T E N S V Ä G L E D N I N G A V K O M M U N A L T I L L S Y N De kommunala inspektörerna framhåller att Kemikalieinspektionens vägledning huvudsakligen är välfungerande, och att detta till stor del beror på att lagstiftningen är detaljerad.125 Företrädare för framhåller att tolkning av lagstiftningen är en viktig del i myndighetens uppdrag eftersom det främjar nationell likvärdighet. har tagit fram vägledningar med tolkningsstöd för de flesta grundläggande förordningar och föreskrifter på livsmedelsområdet. Vissa vägledningar har även tagits fram gemensamt på EU-nivå.126 har exempelvis förtydligat lagstiftningen om vilka verksamheter som ska betraktas som livsmedelsföretag och därmed registreras hos kontrollmyndigheten. Lagstiftningen ställer krav på kontinuitet och organisation utan att dessa begrepp närmare definieras. har gett viss vägledning men framför allt har förtydligat vad dessa krav innebär.127 De kommunala livsmedelsinspektörerna uppger att ger konkreta råd som ändå är av generell, principiell, natur.128 Inspektörerna menar att det är bra att man får lagstiftningen förklarad och oftast med tillhörande källhänvisning.129 Företrädare för anser att tolkning av regelverket ingår som en del i arbetet med råd och stöd, och att det inte finns några formella hinder för detta. Vid tillsyn av hamnar man enligt myndigheten ofta i avvägningsfrågor, dvs. vad som är rimligt att kräva i just det här fallet med just dessa förutsättningar. Myndigheten framhåller att man inte ska ta ställning i det enskilda fallet men däremot ge generell vägledning om hur principerna för den aktuella avvägningen bör se ut. Ju mer praxis som finns, desto tydligare anser sig myndigheten kunna vara med att ge exempel och förtydliganden.130 När det saknas praxis är myndigheten således mindre benägen att ge konkret tolkningshjälp. Det finns stor variation i hur myndigheten väljer att ge tolkningshjälp. Exempelvis finns det frågesvar där myndigheten enbart konstaterar att det saknas praxis på området, men också svar där myndigheten svarar omfattande och med betydande 125Intervjuer vid och län, Intervjusammanställning, s. 78, 137. 126Livsmedelsverkets skriftliga svar på frågor, . 128Intervjuer vid och , Intervjusammanställning, s. 20, 90. 129Intervjuer vid och län, Intervjusammanställning, s. 20, 142. 130Intervju vid , och skriftliga svar på frågor, . 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N inslag av egna tolkningar. Det tycks finnas skillnader mellan enheterna när det gäller hur långt man ska gå i sin tolkningshjälp till inspektörerna.131 Företrädare för hävdar att kommunala miljöinspektörer ganska ofta efterfrågar tillsynsvägledning när det som egentligen behövs är praxis på området. konstaterar företrädarna att myndigheten inte själv kan driva tillsynsbeslut till domstol och att man därmed saknar möjlighet att initiera praxisbildning. Enligt dem är det en öppen fråga hur långtgående tolkningar bör vara, inte minst eftersom de ofta får stort genomslag i kommunernas tillämpning.132 4.3 Samordning av den kommunala tillsynen 4.3.1 Nationella tillsynsprojekt är allmänt uppskattade Nationella tillsynsprojekt anordnas av Kemikalieinspektionen och men inte av och endast undantagsvis av . Regionala projekt inom område anordnas av länsstyrelsernas samverkansorganisation (Miljösamverkan ). På det området anordnas även regionala projekt av kommunernas regionala samverkansorganisationer. På alkoholområdet bedrivs vare sig nationella eller regionala tillsynsprojekt. Nationella tillsynsprojekt som fokuserar på att sprida kunskap och föra diskussion om aktuella tillsynsfrågor är ett sätt att utveckla den kommunala tillsynen. Genom ett nationellt projekt inriktas fokus på en specifik tillsynsfråga som kommunerna kanske inte arbetat aktivt med tidigare. Genom detta fokus kan den tillsynsvägledande myndigheten förbättra både vägledning och utbildning. Dessutom kan de kommuner som ingår i projektet utbyta erfarenheter med varandra. Kemikalieinspektionen har som exempel bedrivit ett projekt om märkning av kemiska produkter i handeln. Projektet inleddes med utbildningsdagar där man bl.a. gick igenom ett särskilt framtaget vägledningsmaterial för de kommunala inspektörerna. har bedrivit ett projekt som handlar om risker med understekta hamburgare. Ett 100-tal kommuner deltog i projektet. Livsmedelsinspektörerna anser att de nationella projekten är välorganiserade och har bra vägledande material. kan det dock vara svårt att passa in projekten i den kommunala inspektionsverksamheten.133 Kemikalieinspektörerna anser att de 131Intervju vid , . 132Naturvårdsverkets skriftliga svar på frågor, och intervju vid , , s. 10 f. 133Intervjuer vid , och län, Intervjusammanställning, s. 22 f, 95, 147. R I K S R E V I S I O N E N B Ä D D A F Ö R B Ä T T R E T I L L S Y N – S T A T E N S V Ä G L E D N I N G A V K O M M U N A L T I L L S Y N nationella projekt som anordnas av Kemikalieinspektionen är välorganiserade och att vägledningen i samband med projekten är bra och innehåller ett stödmaterial som ger god vägledning för hur den aktuella lagstiftningen ska tolkas.134 Bland annat finns såväl checklistor som bedömningsgrunder.135 Många inspektörer efterfrågar projekt inom Miljösamverkan för att likvärdigheten ska bli bra.136 Enligt miljöinspektörerna kan de regionala samverkansorganen delvis täcka upp för det som saknas i vägledning.137 Däremot har inspektörerna olika uppfattningar om ifall det är bra att vägledningen organiseras nerifrån. Bland annat framhålls att det kan uppstå likvärdighetsproblem ifall vägledningen inte är nationellt heltäckande och samordnad.138 Även representanter för länsstyrelserna ger uttryck för denna tvehågsenhet.139 Ett exempel på projekt som bedrivits inom Miljösamverkan är Hantering av massor. Detta projekt bedrevs för att råda bot på den kunskapsbrist som fanns om bestämmelserna för att använda schaktmassor för anläggningsändamål.140 Ytterligare ett exempel på regionala projekt är det som bedrevs inom ramen för Miljösamverkan . Projektet bedrevs av fem kommuner och hade en inriktning mot oljeavskiljare. Inledningsvis tog man fram ett gemensamt inspektionsmaterial som därefter användes vid inspektionerna.141 har anordnat nationella tillsynsprojekt om t.ex. små avlopp, Reach-tillsyn och tillsyn över golfbanor. Sådana projekt har oftast genomförts i samverkan med en eller flera andra centrala tillsynsvägledande myndigheter.142 134Intervjuer vid , och län, Intervjusammanställning, s. 14, 79 f, 138 f. 135Intervjuer vid , Intervjusammanställning, s. 33. 136Intervjuer vid län, Intervjusammanställning, s. 176. 137Ett exempel på ett sådant regionalt samverkansorgan är MÖTA som har deltagare från och kommuner. 138Intervjuer vid , och län, Intervjusammanställning, s. 16, 26, 31, 101, 153. 139Intervjuer vid och län, Intervjusammanställning, s. 62 f, 171, 176. 140Artikel på Miljösamverkan , hämtad: . Hantering av massor. 141Miljösamverkan , 2016, Tillsyn av oljeavskiljare. 142E-post från , . 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4.3.2 Länsstyrelserna anordnar konferenser och nätverk Länsstyrelserna anordnar nätverksträffar och seminarier för kommunala inspektörer. Detta gäller för miljöinspektörer, livsmedelsinspektörer och alkoholinspektörer. deltar regelbundet i sådana konferenser medan och deltar . Kemikalieinspektionen anordnar återkommande seminarier med kommunala inspektörer. anordnar en nationell miljökonferens . Konferenser och nätverk är viktiga forum för inspektörerna, dels för att ta del av nyheter från den centrala myndigheten, dels för att utbyta erfarenheter kollegor emellan. Länsstyrelserna har en viktig roll som organisatör av sådana konferenser och nätverk. Av intervjuerna framgår att länsstyrelserna anordnar regionala träffar och seminarier där alkoholinspektörerna träffas och diskuterar aktuella tillsynsfrågor.143 deltar ibland på sådana nätverksträffar.144 Alkoholinspektörerna anser att länsstyrelserna är bra på att hålla ihop nätverk och skapa tillfällen för inspektörerna att mötas och diskutera sakfrågor.145 påpekas att den viktigaste konferensen på området anordnas av en intresseförening för kommunala handläggare.146 deltar vanligen aktivt i de länsmöten som anordnas 1–för kommunerna i länet.147 Syftet med mötena är att inspektörerna ska knyta kontakt med varandra, ta del av nyheter samt diskutera tillsynsfrågor.148 I vissa län anordnas länsmötet av , i andra län anordnas de av kommunerna. Livsmedelsinspektörerna är generellt sett nöjda med länsmötena.149 Kemikalieinspektionen samordnar sig med andra myndigheter inom Tillsyns- och föreskriftsrådet (ToFR).150 Inspektionen genomför också seminarier enligt kommunernas önskemål.151 Miljö- och kemikalieinspektörerna uppger att 143Intervjuer vid och , Intervjusammanställning, s. 39, 106. 144Folkhälsomyndigheten faktagranskning, . 145Intervjuer vid , och län, Intervjusammanställning, s. 5, 69, 158 f. 146Intervjuer vid , Intervjusammanställning, s. 67. 147Intervjuer vid och , Intervjusammanställning, s. 48, 112 f. 148Intervjuer vid , Intervjusammanställning, s. 113 149Intervjuer vid , och län, Intervjusammanställning, s. 20, 88, 148 150Tillsyns- och föreskriftsrådet är ett rådgivande organ för samråd och samverkan för myndigheternas arbete i frågor som rör tillsyn och föreskrifter enligt samt EU-förordningar och EU- direktiv inom område. Rådet är administrativt knutet till . Regeringens uppdrag till rådet framgår av 11–14 §§ förordningen (2012:989) med instruktion för . 151Kemikalieinspektionens skriftliga svar på frågor, , s. 3. R I K S R E V I S I O N E N