prop · H70364 · 2019-12-16 00:00:00 — Härutöver kommer det dessutom att uppstå kostnader för de resurser som krävs för kartläggning (t.ex. fysisk spaning) av den person som hemlig dataav- läsning ska användas mot eller de resurser (t.ex. utredare, underrättelse- handläggare och tolkar) som krävs för bearbetning av det inhämtade materialet. Utredningen gör bedömningen att kostnaderna för resurser bör rymmas inom befintliga anslag efter omdispositioner. Utredningen baserar sin kostnadsberäkning på en uppskattad kapacitet på cirka 20–30 sam- tidiga installationer . I den bedömningen ska det beaktas att vissa installationer kan genomföras med relativt kort förberedelse och relativt enkelt medan andra är mer komplexa och kräver en mer omfattande kart- läggning av både den person och det informationssystem som tillståndet avser. Med ledning av de uppgifter utredningen redovisar bedömer reger- ingen att myndigheternas kostnader uppgår till för , för Säkerhetspolisen och för . Dessa belopp har regeringen föreslagit att myndigheterna ska tillskjutas i ökade anslag, prop. 2019/20:1 utg.omr. 3 och utg.omr. För har regeringen, i budget- propositionen , föreslagit ett tillskott om att användas bl.a. för att stärka kapaciteten att säkerställa utredning och lag- föring i resurskrävande ärenden. Ärenden där hemliga dataavläsning aktu- aliseras hör typiskt sett till kategorin resurskrävande ärenden. Ekobrotts- myndighetens förmåga att hantera hemlig dataavläsning inom befintliga ramar – efter de tillskott som föreslås – bedöms därför som goda. Inga ökade kostnader för ska enligt förslaget underrättas om domstolens beslut i frågor om hemlig dataavläsning samt i de fall otillåten tilläggsinformation har tagits upp eller lästs av (20 § och 23 § första stycket). Den åtgärden kommer inte i sig inte att innebära några beaktansvärda ekonomiska konsekvenser för nämnden. Däremot får det i och för sig antas att tillsynen över hemlig dataavläsning kommer att kräva en ökad teknisk, eller annan, kompetens. Tillsynen kan också behöva be- drivas på ett annorlunda sätt än . Sammantaget gör dock regeringen bedömningen att nämnden bör kunna utföra de nya uppgifterna inom tilldelade ramar. Ökade kostnader för domstolar, och offentliga ombud Varje ärende om hemlig dataavläsning ska enligt förslaget prövas av dom- stol med offentligt ombud närvarande och som huvudregel efter ansökan av åklagare. Utredningen bedömer att det kommer att bli fråga om ett be- gränsat antal verkställighetstillfällen som i flertalet fall kommer att ersätta ansökningar om andra hemliga tvångsmedel. Därför bedömer utredningen att kostnaderna för domstolar, offentliga ombud, och åklagarverksamhet inte bör öka i sådan utsträckning att de inte ryms inom befintliga anslag. Regeringen instämmer i den bedömningen och ser inte, som Domstolsver- ket, risk att ärendemängden blir så stor att den kommer att inkräkta på öv- rig verksamhet mer än vad som är fallet med nuvarande hemliga tvångs- medel. framför att myndighetens kostnader kan komma att öka eftersom den nya tvångsmedelsanvändningen ställer krav på utbildning. Regeringen instämmer i att det behövs utbildning av den operativa personalen. Kostnaderna för sådan utbildning kommer att täckas av den föreslagna ökningen av anslaget. Det uppstår inga ökade kostnader för företag som medverkar vid verkställighet Enligt förslaget införs en skyldighet för aktörer som bedriver anmälnings- pliktig verksamhet enligt 2 kap. 1 § lagen om elektronisk kommunikation, dvs. i praktiken företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät mot ersättning och eller allmänt tillgängliga elektroniska kommunika- tionstjänster, att medverka vid hemlig dataavläsning. Aktörerna är företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät eller allmänt till- gängliga elektroniska kommunikationsnät mot ersättning. Aktörerna ska enligt förslaget ha rätt till ersättning av den verkställande myndigheten för kostnader som uppstår till följd av medverkan. Förslaget är således avsett att vara kostnadsneutralt för företagen och regeringen instämmer i utred- ningens bedömning att några kostnadsökningar därför inte bedöms uppstå för aktörerna. Däremot uppstår kostnader för den brottsbekämpande myn- dighet som ska betala operatören. Dessa kostnader ingår i den bedömning som nämns ovan beträffande de brottsbekämpande myndigheterna. Förslaget medför inga ytterligare konsekvenser Regeringen instämmer i utredningens bedömning att det inte kan förväntas uppstå några ekonomiska konsekvenser för kommuner eller landsting till följd av förslagen. Inte heller har förslagen betydelse för miljön, den kom- munala självstyrelsen, sysselsättning och offentlig service i olika delar av 2019/20:64 landet, små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. 15.2Konsekvenser för den personliga integriteten och för det brottsbekämpande arbetet Regeringens bedömning: Hemlig dataavläsning innebär ett ökat in- trång i den personliga integriteten för de personer som blir föremål för åtgärden men bidrar till en stärkt brottsutredande verksamhet, en stärkt underrättelseverksamhet och en bättre utlänningskontroll. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna kommenterar inte bedömningen särskilt, utöver vad som anges i avsnitt 8.4 och 8.5. Skälen för regeringens bedömning: Som redogörs för i avsnitt 8.5 kommer ett införande av hemlig dataavläsning att innebära att riskerna för enskildas personliga integritet ökar i det enskilda fallet när tvångsmedlet används. kommer hemlig dataavläsning vara ett effektivt verktyg för de brottsbekämpande myndigheterna (se avsnitt 8.5). Det kom- mer att innebära ökade möjligheterna att utreda och förebygga brott och ökade möjligheter till en effektiv utlänningskontroll. I stor utsträckning avser hemlig dataavläsning att kompensera för det bortfall i effektivitet som de befintliga tvångsmedlen haft . Det är därför rimligt att tro att hemlig dataavläsning främst kommer att användas för samma brottstyper som befintliga hemliga tvångsmedel. Av regeringens redovisning av användningen av hemliga tvångsmedel (skr. 2018/19:19) framgår att den användning av hemliga tvångs- medel som där redovisas företrädelsevis har avsett narkotika- och vålds- brottslighet. Det förekommer emellertid många andra brottsrubriceringar vid användning av hemliga tvångsmedel som t.ex. sexualbrott, grovt rån, människohandel och grov mordbrand. Det är alltså rimligt att anta att det är för dessa brottstyper som hemlig dataavläsning främst kommer att användas. Därmed är det troligen också främst för dessa brottstyper som brottsbekämpningen kommer att effektiviseras. ska noteras att narkotikahandel är en motor för mycket annan kriminalitet, varför ett bekämpande av narkotikabrottslighet är positivt även ur den aspekten. Förslaget till lag om hemlig dataavläsning Ord och uttryck i lagen 1 § Hemlig dataavläsning innebär att uppgifter, som är avsedda för automati- serad behandling, i hemlighet och med ett tekniskt hjälpmedel läses av eller tas upp i ett avläsningsbart informationssystem. I lagen avses med avläsningsbart informationssystem: en elektronisk kommunikationsutrustning eller ett användarkonto till, eller en på motsvarande sätt avgränsad del av, en kom- munikationstjänst, lagringstjänst eller liknande tjänst, kommunikationsavlyssningsuppgifter: uppgifter om innehåll i meddelanden som i ett elektroniskt kommunikationsnät överförs eller har överförts till eller från ett telefonnummer eller någon annan adress, kommunikationsövervakningsuppgifter: uppgifter om annat än innehåll i med- delanden som i ett elektroniskt kommunikationsnät överförs eller har överförts till eller från ett telefonnummer eller någon annan adress, platsuppgifter: uppgifter om i vilket geografiskt område en viss elektronisk kommunikationsutrustning finns eller har funnits, kameraövervakningsuppgifter: uppgifter som framkommer genom optisk per- rumsavlyssningsuppgifter: uppgifter som avser tal i enrum, samtal mellan andra eller förhandlingar vid sammanträden eller andra sammankomster som allmän- heten inte har tillträde till. Paragrafen innehåller en definition av hemlig dataavläsning och defini- tioner av andra begrepp i lagen. Övervägandena finns i avsnitt 9.2 och 9.3. I första stycket definieras hemlig dataavläsning. Där framgår det att hemlig dataavläsning innebär att uppgifter, som är avsedda för automati- serad behandling, i hemlighet och med ett tekniskt hjälpmedel läses av eller tas upp i ett avläsningsbart informationssystem. Definitionen knyter an till bestämmelsen om dataintrång genom att de uppgifter som får läsas av eller tas upp är uppgifter avsedda för auto- matiserad behandling (jfr 4 kap. 9 c § ). avsedda för automatiserad behandling ska tolkas på samma sätt som enligt Alla sorters uppgifter som uttrycks i en för en dator anpassad och läsbar form kan således omfattas av bestämmelsen (se vidare prop. 2006/07:66 s. 49). Uttrycket avsedda för automatisk be- handling syftar på att uppgifterna ska vara anpassade för en teknisk pro- cess genom vilken uppgifterna behandlas av ett avläsningsbart informa- Tal mellan två personer (rumsavlyssningsuppgifter) är så- ledes avsett för automatisk behandling först när det tas upp av det avläs- ningsbara informationssystem som åtgärden avser, t.ex. vid inspelning efter att en mikrofon i en mobiltelefon aktiverats. Avläsningen ska avse uppgifter (avsedda för automatiserad behandling) i ett avläsningsbart informationssystem. Det betyder att uppgifterna ska kunna härledas till det avläsningsbara informationssystem som tillståndet till hemlig dataavläsning avser. nieras i andra stycket. Avläsningen får göras genom direkt tillgång till in- Avläsningen får också göras i ett angränsande infor- mationssystem, t.ex. via en dator som ger tillgång till uppgifter i en annan I sådana fall kan dock aktsamhetskraven i 25 § andra stycket omöj- Eftersom åtgärden avser en riktad insats mot ett visst informationssystem kommer åtgärden dock endast att kunna omfatta uppgifter som finns i just det informationssystemet. Att uppgifter ska vara avsedda för automatiserad behandling i ett avläs- ningsbart informationssystem innebär inte att uppgifterna måste finnas i informationssystemet för tillståndsprövningen. av kommunikationsavlyssningsuppgifter kan även avse framtida samtal som först senare blir avsedda för automatiserad behandling, t.ex. när ett Det kan också vara så att uppgifterna blir av- sedda för automatiserad behandling först genom att den verkställande myndigheten, efter beviljat tillstånd till hemlig dataavläsning, aktiverar t.ex. en mobiltelefons inspelningsfunktion (se kommentaren till 22 §). Att uppgifter läses av kan ta sikte både på en helt teknisk process som utförs av en dator eller annat tekniskt hjälpmedel, för att exempelvis göra viss information läsbar, och på den process som äger rum när en person som ansvarar för hemlig dataavläsning tar del av innehållet i informatio- Att uppgifter tas upp innebär att de kan sparas för att granskas i Att åtgärden genomförs i hemlighet innebär att den som blir föremål för åtgärden inte ska känna till den. Därtill kommer att åtgärden ska genom- föras med ett tekniskt hjälpmedel. Med tekniskt hjälpmedel avses såväl hårdvara som programvara (se prop. 1994/95:227 s. 29). läsning kan således utföras t.ex. sedan hårdvara som kan detektera lösen- ord fästs på informationssystemet eller efter att programvara som kan fånga upp meddelanden installerats i informationssystemet. vara fråga om ett tekniskt hjälpmedel innebär dock inte att det måste utf- öras en fysisk installation av någonting i eller aptering av någonting på en Begreppet avläsningsbart informationssystem omfattar nämligen också virtuella tjänster (se kommentaren till andra stycket) varför hemlig dataavläsning även kan genomföras genom att den som verkställer åtgärden använder ett tekniskt hjälpmedel, t.ex. en dator, för att logga in på en misstänkts användarkonto till en internetbaserad kommu- Det tekniska hjälpmedel som används ska kontrolleras och användas av den brottsbekämpande myndighet som verkställer åtgärden. Det är därmed inte fråga om hemlig dataavläsning om de brottsbekäm- pande myndigheterna vidtar åtgärder utan att använda ett tekniskt hjälp- medel, t.ex. när en polisman vid spaning mot en person ser ett meddelande som personen läser av på sin mobiltelefon eller hör ett samtal mellan två Dessutom ska avläsningen eller upptagningen göras i informa- Det innebär att det inte är fråga om hemlig dataavläsning om polisen använder en t.ex. bildförstärkare för att bättre kunna uppfatta t.ex. texten på en misstänkts mobiltelefon eftersom avläsningen eller upptagningen då inte görs i informationssystemet. I andra stycket definieras vissa andra centrala begrepp i lagen. ningsvis definieras avläsningsbart informationssystem. Det slås för det första fast att en elektronisk kommunikationsutrustning är ett avläsnings- bart informationssystem i lagens mening. Begreppet har samma innebörd som i annan tvångsmedelsreglering (t.ex. i 23 kap. 9 a § och 27 kap. 19 § RB och 1 § inhämtningslagen). inkluderar således både befintlig och framtida teknisk utrustning som kan användas för elektronisk kommunikation. Begreppet innefattar all slags utrustning som kan användas för att kommunicera elektroniskt, t.ex. datorer, mobiltelefoner, läsplattor, interaktiva högtalare, servrar, smarta klockor och annan liknande utrustning. Utrustning som är sammankopplad –fysiskt eller på annat sätt, t.ex. genom blåtandsteknik – med elektronisk kommunikationsutrustning, t.ex. sladdar, högtalare, tangentbord, USB- minnen, datormus och andra elektroniska tillbehör omfattas också av be- greppet. Begreppet ska däremot inte tolkas så att ett helt nätverk som en dator är kopplad till genom en sladd och all utrustning som är ansluten till nätverket, oavsett dess storlek, ingår i det informationssystem som får läsas av. Avgränsningen av vilken utrustning som ska omfattas av till- ståndet ska göras utifrån vad som framstår som rimligt med hänsyn till det informationssystem som anges i tillståndet. Enligt definitionen kan ett avläsningsbart informationssystem också vara ett användarkonto till, eller en på motsvarande sätt avgränsad del av, en kommunikationstjänst, lagringstjänst eller liknande tjänst. Gemensamt för tjänsterna är att det är möjligt att få åtkomst till uppgifter i dem från olika elektroniska kommunikationsutrustningar efter angivande av t.ex. inloggningsuppgifter, oberoende av var uppgifterna är lagrade. Begreppet omfattar t.ex. internetbaserade meddelande- och telefonitjänster. Med lag- ringstjänst avses sådana tjänster där enskilda kan lagra uppgifter elektro- niskt på annat utrymme än i den egna fysiska utrustningen, s.k. moln- tjänster. Dessa lagras på en annan geografisk plats än i den egna fysiska utrustningen. Med begreppet liknande tjänster avses exempelvis tjänster vars primära syfte inte är kommunikation eller lagring men som innefattar möjlighet till endera av dessa. Så kan exempelvis vara fallet med internet- baserade innehållstjänster som speltjänster, bokningstjänster eller andra liknande applikationer eller program. Avläsningen eller upptagningen får inte avse hela tjänsten utan endast ett användarkonto till, eller en på motsvarande sätt avgränsad del av, tjäns- ten. I avläsningsbara informationssystem som t.ex. sociala medier och internetforum kan det finnas en mycket stor mängd data och avgränsade plattformar för varje enskild användare. Avläsningen eller upptagningen inom ramen för hemlig dataavläsning får endast göras i den del av tjänsten som avser en enskild persons egna utrymme och virtuellt begränsade yta i tjänsten. Detta kan t.ex. vara en personlig sida på ett socialt medium eller ett användarkonto på ett internetforum. Exempel på en på motsvarande sätt avgränsad del av tjänsten är när den enskilde inte har ett användarkonto men en egen personlig yta. Så kan vara fallet när han eller hon använder en tjänst med inloggningsuppgifter som flera har tillgång till, utan ett bestämt användarkonto (t.ex. inloggning till tjänster som företag erbjuder sina anställda eller som högskolor erbjuder sina studerande). I paragrafen definieras vidare vissa typer av uppgifter som hemlig data- avläsning kan användas för att läsa av eller ta upp. Det bör noteras att definitionerna endast anger vilka uppgiftstyper som får läsas av eller tas upp och även om det nedan görs en jämförelse med uppgifter som kan hämtas in med befintliga hemliga tvångsmedel är inte hemlig dataavläs- ning inskränkt till att gälla exakt samma uppgifter som kan erhållas genom dessa tvångsmedel. Skillnaden är framför allt tydlig när det gäller uppgifts- typen platsuppgifter. Genom inhämtningslagen kan nämligen t.ex. myndigheten få del av uppgifter om i vilket geografiskt område en viss elektronisk kommunikationsutrustning finns eller har funnits genom att ta reda på mot vilken basstation som den elektroniska kommunikationsut- rustningen har kopplats upp (1 § inhämtningslagen). Vid tillämpning av hemlig dataavläsning kan i stället platsuppgifter erhållas genom t.ex. en uppgift från den elektroniska kommunikationsutrustningens GPS- funktion. Med kommunikationsavlyssningsuppgifter avses uppgifter i meddelan- den, som i ett elektroniskt kommunikationsnät överförs eller har överförts till eller från ett telefonnummer eller annan adress. Med elektroniskt kommunikationsnät avses detsamma som i 1 kap. 7 § lagen om elektro- nisk kommunikation, nämligen ett system för överföring och i tillämpliga fall utrustning för koppling eller dirigering samt passiva nätdelar och andra resurser som medger överföring av signaler, via tråd eller radiovågor, på optisk väg eller via andra elektromagnetiska överföringsmedier oberoende av vilken typ av information som överförs. Kommunikationsavlyssnings- uppgifter motsvarar de som får hämtas in genom hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation (27 kap. 18 § RB). Kommunikationsövervakningsuppgifter är uppgifter om meddelanden som i ett elektroniskt kommunikationsnät överförs eller har överförts till eller från ett telefonnummer eller annan adress. Uppgifterna motsvarar de som får hämtas in genom antingen hemlig övervakning av elektronisk kommunikation (27 kap. 19 § första stycket 1 RB) eller inhämtning enligt inhämtningslagen (enligt 1 § 1 den lagen) och omfattar därmed inte upp- gifter om vad ett meddelande innehåller. Vidare omfattas inte uppgifter om vilka elektroniska kommunikationsutrustningar som har funnits inom ett visst geografiskt område (27 kap. 19 § första stycket 2). Inte heller om- fattar uppgiftstypen uppgifter om i vilket geografiskt område en viss elek- tronisk kommunikationsutrustning finns eller har funnits (27 kap. 19 § första stycket 3). I de fall som motsvaras av inhämtningslagen får avläs- ningen eller upptagningen endast avse historiska uppgifter (se vidare i kommentaren till 10 § tredje stycket). Platsuppgifter avser uppgifter om i vilket geografiskt område en viss elektronisk kommunikationsutrustning finns eller har funnits. Uppgifterna är till sin typ sådana som får hämtas in genom hemlig övervakning av elek- tronisk kommunikation (27 kap. 19 § första stycket 3 RB) och vid inhäm- tning enligt inhämtningslagen (se 1 § 3 den lagen). Kameraövervakningsuppgifter avser uppgifter som framkommer genom optisk personövervakning. Det motsvarar sådana uppgifter som får hämtas in genom hemlig kameraövervakning utförd med optisk-elektroniska instrument eller annan jämförbar utrustning (27 kap. 20 a § RB). Slutligen avses med rumsavlyssningsuppgifter uppgifter som avser tal i enrum, samtal mellan andra eller förhandlingar vid sammanträden eller andra sammankomster som allmänheten inte har tillträde till. Uppgifterna motsvarar de som får hämtas in genom hemlig rumsavlyssning (se 27 kap. 20 d § RB). Typer av uppgifter som får läsas av eller tas upp 2 § Tillstånd till hemlig dataavläsning får beviljas för att läsa av eller ta upp 1. kommunikationsavlyssningsuppgifter, 2. kommunikationsövervakningsuppgifter, 6.uppgifter som finns lagrade i ett avläsningsbart informationssystem men som inte avses i 1–5, eller 7.uppgifter som visar hur ett avläsningsbart informationssystem används men som inte avses i 1–6. Vid hemlig dataavläsning som gäller kommunikationsavlyssnings- eller kommunikationsövervakningsuppgifter får meddelanden som överförs eller har överförts i ett elektroniskt kommunikationsnät även hindras från att nå fram. Paragrafen anger vilka typer av uppgifter som får läsas av eller tas upp med hemlig dataavläsning och att meddelanden i vissa fall får hindras från att nå fram. Övervägandena finns i avsnitt 9.3. I första stycket finns en punktlista som uttömmande anger vilka olika uppgiftstyper som får läsas av eller tas upp genom hemlig dataavläsning. Uppgifterna ska vara avsedda för automatiserad behandling (se kommen- taren till 1 §). Vilka uppgifter som i det enskilda fallet får läsas av eller tas upp bestäms utifrån ändamålet med åtgärden. Som ett exempel kan näm- nas att rumsavlyssningsuppgifter (punkt 5) endast får läsas av i brottsut- redande verksamhet och aktualiseras således aldrig i underrättelseverk- samhet eller vid särskild utlänningskontroll. Ett tillstånd till hemlig dataavläsning innebär inte att samtliga uppgifts- typer får läsas av eller tas upp. Det krävs tvärtom uttryckligt tillstånd för var och en av uppgiftstyperna (18 § första stycket 3). Punkt 1–5 omfattar kommunikationsavlyssnings-, kommunikations- övervaknings-, plats-, kameraövervaknings- och rumsavlyssningsupp- Det är uppgiftstyper som får hämtas in genom andra hemliga När respektive punkt aktualiseras i ett tillstånd kan hemlig dataavläsning alltså avse avläsning eller upptagning av sådana uppgifts- typer som respektive bakomliggande tvångsmedel kan ge tillgång till. Uppgifterna definieras i 1 § andra stycket. Punkt 6 avser uppgifter som finns lagrade i ett informationssystem, men som inte avses i punkt 1–5. Det saknar betydelse hur uppgifterna lagrats, om de lagrats genom en medveten handling av en person eller till följd av en inställning i informationssystemet som användaren inte känt till. saknar också betydelse om uppgifterna är varaktigt eller temporärt lagrade eller i vilket format de lagrats. Uppgifterna ska dock finnas lagrade i informationssystemet när avläsningen eller upptagningen genomförs. rade uppgifter kan t.ex. vara datafiler, såsom text-, bild- och ljudfiler, men också program- eller systemfiler. Vidare kan en lagrad uppgift vara ett meddelande som sparats som utkast i ett program för meddelanden eller e- Eftersom begreppet avläsningsbart informationssystem innefattar utrustning som anslutits till ett sådant system kan även uppgifter som finns lagrade på ett externt lagringsmedium som kopplats in i en dator läsas av eller tas upp. När det är fråga om uppgifter som är lagrade i ett avläsnings- bart informationssystem t.ex. på ett användarkonto för en internetbaserad lagringstjänst anses uppgifterna lagrade i informationssystemet om de kan tillgängliggöras med det. Det är vidare ett krav enligt punkten att de uppgifter som läses av eller tas upp inte är sådana som avses i punkterna 1–5. 2019/20:64 som kan finnas lagrade men som kan läsas av eller tas upp enligt de andra punkterna är s.k. metadata som kan hämtas in enligt punkt 2 och innehåll i meddelanden som kan hämtas in enligt punkt 1. Det medför att verk- ställighetstekniken för att ta upp uppgifterna ska anpassas på det sätt som lagen föreskriver (23 §). Om de uppgifter som ska läsas av eller tas upp finns lagrade i informationssystemet men kan samlas in genom använd- ning av hemlig dataavläsning enligt någon av de tidigare punkterna, får tillståndet alltså inte avse punkt 6 utan någon annan punkt som uppgifterna hänför sig till.