prop · H603115 · 2019-03-14 00:00:00 — har genomförandet av EFHU inletts. för jämställdhet och kvinnors egenmakt 2016–2020 och EU:s utvecklingspolicy Nytt europeiskt samförstånd om utveckling – Vår värld, vår värdighet, vår framtid har varit utgångspunkter för EU:s arbete med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). I ljuset av ökat motstånd mot SRHR globalt har EU stärkt sin röst och finansiering till SRHR-frågorna bl.a. inom She Decides-rörelsen och genom det s.k. Spotlight-initiativet. EU:s bilaterala och regionala 21.1Samarbete mellan EU och Efta-länderna Två möten hölls med som är Europeiska ekonomiska samarbetsområdets högsta organ (och inbegriper EU, , och ). Avtalen mellan och om skydd av geografiska beteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel respektive om ytterligare handelsförmåner för jordbruksprodukter trädde i kraft . Avtalet mellan och om ytterligare handelsförmåner för jordbruksprodukter på grundval av artikel 19 i trädde i kraft . Förhandlingarna mellan och om ett institutionellt ramavtal resulterade i ett avtalsutkast som ska ta ställning till. Rådsslutsatser om EU:s relationer med Efta-länderna antogs . Östliga partnerskapet omfattar EU:s relationer med , , , , och , i en bilateral och en multilateral del. Stödet för partnerskapet är starkt, även om EU:s externa och interna utmaningar påverkar engagemanget. agerande har fortsatt att prägla genomförandet av politiken. Utifrån de 20 målsättningarna som toppmötet antog 2017 kan framsteg ses när det gäller ekonomisk utveckling och handel, energieffektivitet, arbetet med unga och strategisk kommunikation. Brister finns fortfarande när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter, korruptionsbekämpning och civilsamhällets möjligheter att verka. Desinformation och hybridpåverkan är i ökande grad en utmaning för såväl partnerländerna som EU:s medlemsstater. Ett utrikesministermöte, ett flertal fackministermöten och högnivåkonferenser (bl.a. miljö och klimat, rättsliga och inrikes frågor, e- demokrati) samt ett informellt handelsministermöte med de tre associerade länderna har ägt rum. Därtill har ett ungdomsforum och ett civilsamhällsforum genomförts. En första årlig högnivåkonferens har hållits om ekonomisk utveckling, arbetsmarknadsfrågor och utbildning för ungdomar. för utrikes frågor bekräftades den tidigare överenskomna ståndpunkten att en återgång till unionens tidigare relation med inte är möjlig så länge landets destruktiva politik och agerande i och Skr. 2018/19:115 gentemot förblir oförändrade. Inga toppmöten mellan EU och eller andra högnivåbesök har genomförts och förhandlingar om viseringsfrihet och frihandel är fortsatt suspenderade. Mordförsöket på en före detta rysk underrättelseagent i brittiska – enligt brittiska utredare utfört av rysk underrättelsetjänst – har fått stor uppmärksamhet . Rysk desinformation, destruktiv cyberaktivitet, misstänkt inblandning i andra länders valprocesser och den militära insatsen i har likt föregående år varit aktuella teman. Rådet för utrikes frågor har diskuterat EU:s relation till , . EU:s stöd till har stärkts sedan den illegala annekteringen av och inledningen av konflikten i östra 2014. Stödet uttrycks bl.a. genom förlängda sanktioner riktade mot . har nya sanktionslistningar gjorts efter presidentvalet i , efter öppnandet av bron över samt efter de s.k. valen i de konfliktdrabbade regionerna Donetsk och Luhansk. gjorde EU ett gemensamt uttalande i samband med den fjärde årsdagen av illegala annektering av . Ett ytterligare uttalande gjordes som fördömde de s.k. valen i Donetsk och Luhansk, eftersom de ansågs strida mot Minsköverenskommelsen och folkrätten. gjorde EU ett gemensamt uttalande om brott mot folkrätten i samband med agerandet vid Kertjsundet då bl.a. tre ukrainska fartyg beslagtogs och besättningen arresterades. Denna händelse uppmärksammades även i Europeiska rådets slutsatser . hölls ett toppmöte mellan och , där ett gemensamt uttalande gjordes. EU upprepade sitt stöd för självständighet, suveränitet och territoriella integritet och välkomnade ansträngningar i reformarbetet kopplat till associeringsavtalet. har ett associeringsavtal med EU (som trädde i kraft ) med ett omfattande och långtgående frihandelsområde. Rådsslutsatserna uttryckte oro över den negativa utvecklingen i när det gäller demokrati, rättssäkerhet, brister i reformarbetet och korruptionsbekämpning. annullerades borgmästarvalet i Chisinau vilket föranledde skarpa EU-uttalanden och ett beslut att frysa inne det makrofinansiella stödet. beslutade EU att se över sitt biståndssamarbete med och överväger ytterligare åtgärder i händelse av fortsatt negativ utveckling. EU deltar som observatör i de officiella förhandlingarna kring . har parterna genomfört delar av ett åtgärdspaket som underlättar civilbefolkningens situation men har inte kunnat enas om en gemensam vision för konfliktens långsiktiga lösning. 2018/19:115 21.3.4 I enlighet med ”mer för mer”-principen inom EU:s östliga partnerskap stöder EU reformansträngningar. EU fortsätter även att stötta ansträngningar att motverka konsekvenserna av konflikten kring utbrytarregioner och , vilken ännu pågår efter kriget med . EU:s övervakningsmission (EUMM) verkar enligt sitt mandat , men fortsatt utan tillträde till utbrytarregionerna. är näst största personalbidragsgivaren till EUMM. EU har uttryckt beredskap att stödja anslutning till WTO och det pågår förhandlingar om partnerskapsprioriteringar och viseringslättnader. Ytterligare närmande mellan och är avhängigt tydliga framsteg när det gäller demokrati och respekten för mänskliga rättigheter. har det hållits möten om genomförandet av partnerskapsavtalet mellan och (CEPA), som tecknades 2017. CEPA, som ersatte partnerskaps- och samarbetsavtalet , fastställer det juridiska ramverket för relationerna mellan och . Förhandlingar med om ett nytt partnerskaps- och samarbetsavtal med EU pågår. EU stödjer i fredsskapande åtgärder när det gäller konflikten i , bl.a. genom programmet Europeiskt partnerskap för en fredlig lösning av konflikten i . EU planerar att anta en ny strategi för relationerna till . Här tas framför allt hänsyn till ländernas ökade vilja till samarbete med varandra och de insatser som görs för att uppmärksamma frågor kring mänskliga rättigheter. EU uppfattar ett stärkt regionalt samarbete mellan länder som ett sätt att stärka ländernas suveränitet och minska deras beroende av andra regionala aktörer. EU har uttalat sitt stöd för att utveckla roll som transportlänk i handeln mellan och . Den höga representanten för utrikes frågor företrädde EU vid ministermötet med de centralasiatiska utrikesministrarna i . Kommissionen presenterade en sammanställd rapport över I enlighet med det gemensamma meddelandet om en integrerad EU-politik för stod kommissionen värd för en första konferens med nationella och regionala Skr. 2018/19:115 representanter för europeiska (Arctic Stakeholder) i den 17 hölls även den årliga dialogen med den arktiska ursprungsbefolkningen. undertecknades i Illulisat, , ett avtal som förhindrar oreglerat kommersiellt fiske i centrala de kommande 16 åren mellan EU, , , , , , , , och . EU deltog vid den internationella konferensen för arktiska frågor (Arctic Circle) i . Den 25–stod EU tillsammans med och det finska ordförandeskapet värd för det andra arktiska forskningsministermötet i . EU behandlade utvecklingen i vid rådet för utrikes frågor och vid EU:s informella utrikesministermöte . EU är den största givaren av humanitärt stöd i . stod EU värd för en givarkonferens för , inklusive till stöd för grannländer som tagit emot ett stort antal flyktingar. Kommissionen och EU:s medlemsstater har tillsammans bidragit med . EU har vid upprepade tillfällen uttryckt oro över situationen i och fördömt attackerna på civilbefolkning och humanitär- och sjukvårdspersonal samt uppmärksammat kränkningar av de mänskliga rättigheterna. EU har intensifierat sitt engagemang för med fokus på humanitärt tillträde, vapenvila, en politisk lösning och övergång i enlighet med FN:s säkerhetsrådsresolution samt ansvarsutkrävande. EU:s sanktionsregim som rör förlängdes med till . EU ska värna och genomföra sin överenskomna, folkrättsligt baserade politik till stöd för meningsfulla fredsförhandlingar, ett slut på ockupationen som startade och för en tvåstatslösning där och kan leva sida vid sida i fred och säkerhet. EU behandlade fredsprocessen i vid rådet för utrikes frågor och vid EU:s informella utrikesministermöte . EU har bl.a. uppmanat till proportionalitet i militära bemötande av protesterna längs gränsen till , kritiserat bosättningspolitik, varit pådrivande om status som corpus separatum, uttryckt motstånd mot israeliska planer på att riva den strategiskt belägna byn samt uttalat stöd till försöken att ena och under en palestinsk ledning. EU har arbetat för att förbättra den svåra humanitära situationen i , och för att mobilisera stöd till UNRWA:s verksamhet i och regionen. 2018/19:115 21.5.3 EU står tydligt fast vid överenskommelsen om kärntekniska program , särskilt mot bakgrund av att dragit sig ur denna. har efter utträdet även återinfört sanktioner mot . Överenskommelsen anses från EU:s sida vara en väsentlig del av den globala icke- spridningsarkitekturen, samt även av regional och global fred och säkerhet. EU:s prioritering är att finna konkreta sätt att bevara överenskommelsen, inklusive åtgärder för att möjliggöra fortsatt handel med . har dialog med fortsatt inom olika områden, inklusive regionala roll, mänskliga rättigheter, migration, ekonomi och energi. Mot bakgrund av ett högt antal avrättningar i , inklusive av minderåriga, har EU fortsatt att verka för ett avskaffande av dödsstraffet. EU antog en ny strategi för EU:s bredare samarbete med . fanns också på dagordningen vid rådet för utrikes frågor där rådsslutsatser antogs. Det partnerskaps- och samarbetsavtal mellan och som undertecknades 2012 trädde i kraft . I samband med tillträdet av en ny premiärminister i välkomnade EU framstegen i regeringsbildningsprocessen och uppmuntrade den nya regeringen att fortsätta arbetet för politiska och ekonomiska reformer. EU är en av de största biståndsgivarna i . I samband med för återuppbyggnaden av landet utlovade EU i återuppbyggnadsstöd. EU:s insats till stöd för civil säkerhetssektorreform i (EUAM) påbörjade sitt arbete och fick den utökade resurser och ett utökat mandat. bidrar med sex sekonderade tjänstemän till insatsen. EU har förhandlat fram ett nytt jordbruksprotokoll inom ramen för associeringsavtalet mellan och . Det nya protokollet täcker , och antogs av rådet . I omröstningen om det nya protokollet valde av folkrättsliga skäl att avstå sin röst. EU har även förhandlat fram ett nytt fiskepartnerskapsavtal och tillhörande protokoll med . Även dessa täcker , och antogs av rådet . I omröstningen om det nya fiskepartnerskapsavtalet och protokollet valde av folkrättsliga skäl att rösta nej. EU har ett intressebaserat samarbete med och politiska högnivåmöten och konsultationer sker kontinuerligt, inklusive inom ramen för möten för justitie- och inrikesministrar och EU- dialog om cyber. Den transatlantiska agendan rymmer säkerhets- och utrikespolitiska frågor, antiterrorism samt rättsliga och inrikes frågor. införde skyddstullar på stål och aluminium med hänvisning till nationella säkerhetsintressen. EU anmälde tullarna till () och införde motåtgärder. En bilateral arbetsgrupp har därefter upprättats, i vilken handelsfrågor av gemensamt intresse diskuteras. godkände det övergripande avtalet om ekonomi och handel mellan EU, dess medlemsstater och (CETA) samt det strategiska partnerskapsavtalet (SPA). arrangerade EU och ett högnivåmöte för kvinnliga utrikesministrar, där utrikesministern deltog, och arrangerades det andra mötet för den gemensamma ministerkommittén som genomförs inom ramen för det strategiska partnerskapsavtalet. 21.7EU:s samarbete med och Ett toppmöte mellan EU och CELAC, samarbetsforumet för länder i och , ägde rum i . Kommissionen utökade sina insatser i med anledning av stora flyktingströmmar från . 21.7.1EU:s samarbete med några latinamerikanska länder I enlighet med avtalet om politisk dialog och samarbete mellan EU och dess medlemsstater och , som tillämpas provisoriskt, genomförde EU den 8–dialog om mänskliga rättigheter med . Under dialogen berördes bl.a. rättsliga garantier inom straffrättsliga processer och undertecknande av internationella konventioner om mänskliga rättigheter. Mot bakgrund av den förvärrade situationen i landet beslutade EU och dess medlemsstater att lista ett antal personer för riktade restriktiva åtgärder. EU konstaterade även att presidentvalet bröt mot demokratiska principer. Flera uttalanden gjordes, bl.a. av utrikesministrarna då de framförde ytterligare kritik och krav på omval. De restriktiva åtgärderna förlängdes . EU undersöker möjligheterna till att bidra till en återupptagen politisk process. Mot bakgrund av det politiska läget i har EU gjort gemensamma uttalanden och utökat sitt stöd till bl.a. människorättsförsvarare, det lokala civilsamhället och internationella mekanismer för att dokumentera och följa upp situationen för de mänskliga rättigheterna. EU har uttalat sig kraftfullt mot beslut tagna av den guatemalanska regeringen för att begränsa möjligheten för Internationella kommissionen mot straffrihet i att verka i landet. 21.8.1EU-Afrika-partnerskapet, Afrikanska unionen och de ekonomiska partnerskapsavtalen EU och har ett nära partnerskap som fördjupas och utvecklas på flera områden. EU och dess medlemsstater är den största biståndsgivaren och den största handelspartnern till . bidrar genom den europeiska utvecklingsfonden. Uppföljningen av toppmötet mellan EU och Afrikanska unionen (AU) i dominerade EU:s relation med och AU. En viktig del av denna uppföljning var antagandet av ett gemensamt samförståndsavtal inom fred och säkerhet mellan EU och AU . Som ytterligare ett led i denna uppföljning presenterade kommissionens ordförande en ny allians mellan och för hållbara investeringar och jobb. Initiativet syftar till att fördjupa den ekonomiska relationen med och bygger på ett mer jämbördigt partnerskap. Arbetet med att förhandla de ekonomiska partnerskapsavtalen (EPA) mellan EU och AVS-länderna har drivits vidare med blandad framgång. För den regionala grupperingen EAC () är avtalet färdigförhandlat men flera länder har indikerat att de inte avser att underteckna avtalet. Vid fick president ett mandat att följa upp i fråga om de länder som ännu inte undertecknat avtalet. För gruppen med västafrikanska länder (ECOWAS) undertecknade såväl som avtalet , medan regionens ekonomiska stormakt inte gjorde det. EU har uttryckt sitt starka stöd för reformpolitiken i sedan premiärminister tillträde , bl.a. genom rådsslutsatser om . Det historiska fredsavtalet mellan och har välkomnats och EU har erbjudit stöd för genomförandet av detta. Vid rådet antogs rådsslutsatser om utvecklingen på och det för EU strategiskt viktiga Röda havs-området. antogs en överenskommelse med om återtagande av egna medborgare. EU är den största biståndsgivaren till och den största finansiären av AU:s fredsbevarande insats AMISOM, vars trupper är en förutsättning för stabiliteten i stora delar av landet. EU stöder på olika sätt det somaliska statsbyggandet, däribland transitionsplanen för övertagande av säkerhetsansvaret. Bland annat har EU beslutat om i budgetstöd till . bidrar med personal till samtliga av EU:s insatser: den insatsen EU NAVFOR , den civila insatsen EUCAP och den militära utbildningsinsatsen EUTM. stod EU tillsammans med och värdar för högnivåkonferensen partnerskapsforum. EU har verkat för fred och försoning i och rådet för utrikes frågor antog slutsatser om . EU har varit tydligt när det gäller skyldighet att samarbeta med den (). har fortsatt att avstå från att ratificera det reviderade . EU har verkat för att vapenvilan i Sydsudan ska respekteras, liksom för en inkluderande och transparent fredsprocess. EU har uttalat stöd för den IGAD-ledda fredsprocess som ledde till antagandet av ett nytt fredsavtal . Rådet för utrikes frågor antog slutsatser om Sydsudan och slutsatser om , inklusive om Sydsudan. Sydsudan har fortsatt att avstå från att ratificera Cotonou- avtalet. 2018/19:115 21.8.3 Väst- och EU:s externa investeringsplan har lagts till som ytterligare ett instrument för att främja överenskommelsen mellan om jobb och tillväxt 2017–2020. EU:s stöd till en multinationell gemensam militär insats (MNJTF) genom African Peace Facility (APF) har förlängts till och den regionala styrkan tillfördes ytterligare medel om till godkända . EU stod tillsammans med FN, Afrikanska unionen och G5 värd för en internationell högnivåkonferens om i . EU utlovade stöd om ytterligare till styrkan för bekämpning av terrorism och ökad regional säkerhet. EU-stödet till styrkan –2018 uppgår till sammanlagt . Upprättandet och finansieringen av styrkan har varit en prioritet för EU som åtagit sig ett internationellt koordineringsansvar för bidrag vilket även befästes i 2391. stod den höga representanten och kommissionären för internationellt samarbete och utveckling värdar för det årliga EU-G5 Sahelmötet. Rådet för utrikes frågor antog rådsslutsatser om /. EU sände en valobservatörsmission till för presidentvalet där deltog med tre valobservatörer. påbörjade EU arbetet med att ta fram ett politiskt ramverk för sitt engagemang i . antogs rådsslutsatser om . EU har med anledning av den omfattande humanitära krisen gett stort stöd till . EU finansierar den västafrikanska organisationen styrka ECOMIG genom afrikanska fredsfaciliteten . Stödet har förlängts till och utökats med ca 14 milj. euro . genomförde EU den första formella politiska dialogen med . lanserade EU även ett stödprogram (PLEAD) för rättslig hjälp och representation för lågbemedlade kenyaner . 2018/19:115 samt en kampanj (SheIsWe) för att stärka kvinnors roll och ledarskap. En negativ utveckling för mänskliga rättigheter och ett minskande demokratiskt utrymme i landet, samt att den tanzaniska regeringen ombad EU:s ambassadör till att lämna landet , föranledde EU att inleda en översyn av relationerna med . Förberedelserna inför valen har stått i fokus. DRK:s svåra humanitära och säkerhetsläge har också uppmärksammats, liksom situationen för de mänskliga rättigheterna. EU har särskilt betonat vikten av förtroendeskapande åtgärder, demokratiskt utrymme, respekt för mänskliga rättigheter, regionalt engagemang samt kvinnors politiska deltagande. I för mänskliga rättigheter har EU verkat för att DRK kvarstår på rådets dagordning, ansvarsutkrävande för de brott som begåtts i Kasaï, samt markerat att DRK måste samarbeta för att mordet på sanktionsexperten och hennes kollega utreds till fullo. Rådet beslutade om ytterligare en förlängning av EU:s restriktiva åtgärder mot DRK. före valet ombad den kongolesiska regeringen ambassadör till DRK att lämna landet. genomfördes ett toppmöte mellan och i syfte att stärka relationerna samt bredda samarbetet. Rådsslutsatser om antogs . beslutades om en ettårig förlängning av de restriktiva åtgärder som infördes mot och som bl.a. omfattar ett vapenembargo, ett vapenföretag samt reserestriktioner och frysning av tillgångar för den tidigare presidenten och hans hustru. Ytterligare fem listningar är suspenderade. Åtgärderna ska vara föremål för kontinuerlig översyn. observerade EU president-, parlaments- och lokalvalen . 2018/19:115 21.9 EU antog en strategi för fortsatt partnerskap med genom rådsslutsatser och i ett gemensamt meddelande från EEAS och kommissionen . Där föreslås samarbete för hållbar modernisering som främjar investeringar och handel, samverkan för säkerhet och stabilitet och bilateralt samarbete kring gemensamma intressen. EU antog rådsslutsatser om som understryker behovet av reformansträngningar, ger EU:s bild av parlamentsvalet samt bekräftar EU:s åtaganden gentemot samt förväntningar på . I rådsslutsatserna markerar EU sitt stöd för kvinnors rättigheter och aktörskap, ökade ansträngningar mot korruption, en afghanledd fredsprocess och länken mellan fred och hållbar utveckling. Som en stor biståndsgivare betonar EU vikten av att fortsätter sitt reformarbete utifrån ömsesidigt överenskomna målsättningar. Rådsslutsatser om antogs . Dessa betonade bl.a. vikten av att genomför rekommendationerna från EU:s valobservationsrapport samt att respekten för mänskliga rättigheter och utrymmet för civilsamhället säkerställs i . Förhandlingar med om en ny strategisk handlingsplan för relationerna mellan landet och EU inleddes också. EU för en kritisk engagemangspolitik gentemot för att stärka fred och säkerhet och förhindra utveckling och spridning av I ljuset av den försiktigt positiva utvecklingen har EU:s engagemang ökat något . EU har genomfört de sanktioner kärnvapenprovsprängningar och robottest och har därtill beslutat om EU har vidare verkat för att länder utanför unionen ska kunna stärka sitt genomförande av sanktionerna. år lade EU, tillsammans med , fram en resolution i FN:s generalförsamling om den svåra situationen för de mänskliga rättigheterna EU har bidragit med humanitärt stöd genom bl.a. Skr. 2018/19:115 rödakorsrörelsen. Det tjugonde EU-Kinatoppmötet ägde rum i . Vid mötet antogs ett gemensamt uttalande som speglar bredden och djupet i relationen och gemensamt stöd för ett regelbaserat multilateralt handelssystem. Det var första gången som ett gemensamt uttalande kunde antas. Därutöver gjordes ett särskilt högnivåuttalande om klimatförändringar och ren energi. Frågor som diskuterades vid toppmötet var bl.a. säkerhetsläget på den koreanska halvön, regionala och globala utmaningar, investeringar i infrastruktur, turism, migration, drogrelaterade och humanitära frågor. Partnerskapsavtal ingicks om världshaven och samförståndsavtal om samarbete kring den cirkulära ekonomin samt om stärkt samarbete kring handel med utsläppsrätter. Ledarna diskuterade också frågor om mänskliga rättigheter, efter att EU och hållit sin senaste människorättsdialog. Inom ramarna för toppmötesstrukturen hölls även ett möte mellan Europeiska rådets ordförande och kommissionens ordförande samt president . Vid EU-Japan-toppmötet i undertecknade EU och ett strategiskt partnerskapsavtal och ett frihandelsavtal. Vid toppmötet bekräftade EU och i ett gemensamt uttalande sin avsikt att arbeta tillsammans för en regelbaserad internationell ordning och för att främja en fri och rättvis global ekonomi. hölls ett toppmöte mellan och i . markerades att EU och underhållit diplomatiska förbindelser . Diskussionerna gällde läget på Koreahalvön, det vidare världsläget och handelsförbindelser. Toppmötet gav också kommissionen och tillfälle att parafera ett övergripande avtal om luftfart och underteckna ett gemensamt uttalande om samarbete för att bekämpa oreglerat fiske. EU antog rådsslutsatser om . EU underströk att våldet mot rohingya-befolkningen måste upphöra, vikten av humanitärt tillträde och hantering av grundorsaker till diskriminering och konflikt. ett frivilligt, värdigt och säkert återvändande för dem som flytt till 2018/19:115 och ansvarsutkrävande för övergrepp mot mänskliga rättigheter underströks. EU initierade en översyn av landets åtaganden om mänskliga rättigheter under EU:s initiativ Allt utom vapen. EU beslutade om att förlänga och utvidga gällande vapenembargo och restriktiva åtgärder i form av reserestriktioner och tillgångsfrysningar. EU antog rådsslutsatser som gav uttryck för EU:s avsikt att ytterligare stärka de restriktiva åtgärderna. Ytterligare individer lades till EU:s lista av individer som omfattas av de restriktiva åtgärderna. EU lade fram resolutioner om som antogs i för mänskliga rättigheter, tillsammans med islamiska konferensorganisationen (OIC). EU och OIC initierade även i generalförsamlingens tredje utskott en Myanmarresolution som antogs .