prop · H70352 · 2019-12-11 00:00:00 — I avsnitt 8.2 föreslås att även bör ge råd om tillämpningen av PBL inom ramen för ett samråd om ett förslag till översiktsplan, om det behövs från allmän synpunkt. Förslaget syftar till att ska bidra till att översiktsplaner blir formellt korrekta och således uppmärk- samma kommunen på eventuella brister i formellt hänseende. Det förekommer att länsstyrelserna påpekar eventuella brist- er i ett planförslag under planprocessen, men det finns ingen skyldighet för att göra så. Förslaget bör i viss mån bidra till att antagna översiktsplaner i högre grad är formellt korrekta. Det bör minska risken för att en antagen översiktsplan upphävs efter överklagande, vilket min- skar risken för att kommunen behöver göra om hela eller delar av över- siktsplaneprocessen. Sammantaget bedöms konsekvenserna av förslaget för kommunernas del vara övervägande positiva men inte av någon betydande omfattning. I avsnitt 8.3.1 föreslås att det av granskningsyttrande en- bart ska framgå hur kommunens förslag till översiktsplan förhåller sig till granskningsgrunderna. Förslaget innebär således en begränsning av vad länsstyrelserna får redovisa i granskningsyttrandet. Förslaget bör leda till att det blir tydligt hur planförslaget förhåller sig till granskningsgrunderna och att det därmed blir lättare för kommunen att förstå granskningsyttran- det. Även om förslaget begränsar vilka synpunkter som kan ingå i gransk- ningsyttrandet finns det emellertid inget som hindrar från att lämna andra synpunkter på planen än de som avser Om så sker, ska sådana synpunkter redovisas i det särskilda utlåtande som kommunen ska upprätta efter granskningstiden där kommunen ska sammanställa de synpunkter som kommit fram och redo- visa de förslag som synpunkterna gett anledning till (3 kap. 17 § PBL). Innehållet i granskningsyttrandet har betydelse för detaljplaneprocessen, eftersom ett utökat förfarande ska tillämpas för ett förslag till detaljplan som inte är förenligt med översiktsplanen eller gransknings- yttrande (5 kap. 7 § 1 PBL). Därmed skulle en begränsning av innehållet i yttrandet kunna förväntas leda till att fler planförslag skulle kunna hand- läggas med det enklare standardförfarandet. handläggs med det utökade planförfarandet på grund av att planförslaget strider mot översiktsplanen eller granskningsyttrandet är dock begränsat. Av uppföljning av tillämpningen av PBL framgår att 39 detaljplaner antogs som enligt uppfattning stred mot översiktsplanen eller granskningsyttrandet, vilket utgör av de detaljplaner där det utökade planförfarandet hade tillämpats (eller av de planer som antogs med stöd av PBL). inte av statistiken hur många detaljplaner som handläggs med det utökade planförfarandet på grund av att planförslaget inte är förenligt med gransk- ningsyttrandet, eftersom det redovisade antalet även avser de planer som inte är förenliga med översiktsplanen. Inte heller går det att utläsa av stati- stiken på vilket sätt som detaljplanen inte är förenlig med gransknings- De detaljplaner som handläggs med det utökade planförfarandet på grund av att planförslaget inte är förenligt med granskningsyttrandet kan dock i hög grad antas bero på att har lämnat synpunkter som är kopplade till någon av granskningsgrunderna. med antas ha liten betydelse för antalet detaljplaner som handläggs med det utökade planförfarandet. I avsnitt 8.3.2 föreslås att , på kommunens begäran, ska till- handahålla ett reviderat granskningsyttrande om kommunen ändrar plan- förslaget efter granskningstiden utan att en ny granskning äger rum och yttrande till följd av ändringen helt eller delvis inte längre Förslaget innebär att kommunen inte behöver redovisa inaktu- ella invändningar från i granskningsyttrandet, om kommu- nen har ändrat planförslaget efter granskningstiden på ett sådant sätt att yttrandet helt eller delvis blir inaktuellt. Förslaget bör därmed göra det lättare att förstå yttrandet i förhållande till det planförslag som kommun- fullmäktige senare antar. I avsnitt 8.4 föreslås att under den andra halvan av tiden mellan två ordinarie val ska redovisa ett underlag till kommunen i fråga om sådana statliga och mellankommunala intressen som kan ha betydelse för översiktsplanens aktualitet. I underlaget ska ange hur dessa intressen förhåller sig till översiktsplanen och om granskningsyttrande i någon del inte längre gäller. Förslaget innebär att det blir tydligare att ska redovisa ett underlag till kommunen. Den föreslagna regleringen innebär även att det blir tydligt när kommunen kan förvänta sig underlaget från . Tidpunkten innebär att underlaget kommer att finnas tillgängligt när kommunen ska ta fram sin planeringsstrategi. även vara möjligt för kommunen att begära underlaget från vid någon annan tidpunkt. Förslaget innebär att i underlaget ska ange hur sådana stat- liga och mellankommunala intressen som kan ha betydelse för översikts- planens aktualitet förhåller sig till översiktsplanen. Det kan exempelvis handla om att bedömer att översiktsplanen är förenlig med ett nytt riksintresseanspråk eller att det är lämpligt att bebygga ett område på grund av risken för översvämning. Bestämmelsen motsvarar i sak delar av den nuvarande regleringen och medför således inga nya konsekvenser för kommunen. I underlaget ska även ange om gransknings- yttrande i någon del inte längre gäller. Det kan exempelvis handla om att i yttrandet har motsatt sig ny bebyggelse i ett område som när översiktsplanen upprättades utgjorde en del av ett större vägreservat av riksintresse. När den slutliga vägsträckningen väl lagts fast kan syn- punkterna i yttrandet ha förlorat i aktualitet. Kommunen ska då underrättas om att tidigare framförda synpunkt inte längre gäller, vilket bör underlätta kommunens framtida planering. I avsnitt 8.5 föreslår regeringen att ska överpröva kom- munala beslut om detaljplaner och områdesbestämmelser, om beslutet kan antas innebära att ett byggnadsverk blir olämpligt med hänsyn till männi- skors hälsa eller säkerhet eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion. Ändringen är huvudsakligen av formell karaktär vilket innebär att den enbart bör ha begränsad betydelse för kommunen. Äldre översiktsplaner upphör att gälla I avsnitt 9.3 föreslås att översiktsplaner som har antagits före , ska upphöra att gälla vid utgången av 2025. Det ska även gälla i de fall kommunen efter i en kommunomfattande översikts- plan har förklarat att en sådan äldre fördjupning ska anses utgöra en del av den kommunomfattande planen. Utredningen har redogjort för att det endast är ett fåtal kommuner som har en kommunomfattande översiktsplan som har antagits före den 1 janu- ari 2004 och där det inte finns några uppgifter om att kommunen arbetar med att ta fram en ny översiktsplan. Enligt utredningen handlar det om ungefär fem kommuner. Enligt utredningens bedömning bör utredningens samlade förslag – som i huvudsak överensstämmer med regeringens för- slag – och förändrade förutsättningar som påverkar samhällsbyggnadspro- cessen i stort, leda till att dessa kommuner startar en ny översiktsplane- process . Det medför att det sannolikt inte kommer att finnas någon kommun som har en kommunomfattande översiktsplan som har antagits före när bestämmelsen träder i kraft vid utgången av 2025. Den föreslagna solnedgångsbestämmelsen kan dock i sig leda till att dessa kommuner tar initiativ till att se över sin översikts- plan, eftersom kommunen är skyldig att ha en aktuell översiktsplan för hela kommunen (se 3 kap. 1 § PBL). Enligt utredningens kartläggning är det däremot många kommuner som har äldre s.k. fördjupningar av översiktsplanen som kommer att upphävas – enligt utredningen berörs av kom- munerna. Sådana fördjupningar avser oftast stadsdelar, tätorter och andra orter. Ofta har dessa tagits fram för att ge vägledning för detaljplanering och bygglovsprövning. De fördjupningar som omfattas kommer även efter 2019/20:52 upphävandet kunna fungera som planeringsunderlag för kommunen. Många fördjupningar kommer dock sannolikt upphöra att gälla i samband med att nya kommunomfattande översiktsplaner antas fram till utgången av 2025. Förslagets konsekvenser i denna del är därmed behäftade med väsentliga osäkerheter. För kommunen kan det vara ett avbräck om en äldre fördjupning upp- hävs, om fördjupningen fortfarande speglar kommunens intentioner om hur bebyggelsen bör utvecklas inom det område som fördjupningen avser. Som utredningen anför är det emellertid vanligt med brister i äldre för- djupningar, även om fördjupningarna senare har bedömts vara aktuella i den kommunomfattande översiktsplanen. Det kan exempelvis handla om att frågan om miljökvalitetsnormer inte har behandlats tillräckligt grund- ligt i samband med aktualitetsförklaringen av fördjupningen. Förslaget innebär att de fördjupningar som skulle upphöra att gälla vid utgången av 2025 kommer att vara mer än . Enligt regeringens uppfattning bör det vara ovanligt att så gamla planer kan ge en helt rättvisande bild av vilken utveckling som bör eftersträvas. Tvärtom bör det finnas behov av att se över planer som har blivit så gamla. Med utgångspunkt i att lagförslagen i huvudsak föreslås träda i kraft den kommer berörda kommuner att ha på sig för att ta fram nya översiktsplaner och fördjupningar, från det att lagen med det föreslagna kravet utfärdas. Kommunerna kommer således att ha gott om tid på sig att ta fram nya planer för de områden som berörs. Till skillnad från de nu gällande planerna kommer de nya planerna dessutom att ha miljöbedömts och utformats med tillräcklig hänsyn till miljökvalitets- normer och översvämningsrisker, m.m. Förslaget att upphäva äldre fördjupningar genom en s.k. solnedgångs- bestämmelse innebär en viss inskränkning i den kommunala självstyrel- sen. Förslaget ändrar dock inte de grundläggande förhållandena om kom- muners beslutsrätt om markanvändning och fysisk planering. Förslagets övergripande syfte, dvs. att kommunens översiktsplaner inte ska vara för gamla, bedöms inte heller kunna uppnås på ett mindre ingripande sätt. Regeringen bedömer därmed att inskränkningen i den kommunala själv- styrelsen är proportionerlig. Kravet på att kommunfullmäktige ska anta en planeringsstrategi är delvis en ny uppgift för kommunerna. Därmed omfattas regleringen av den kommunala finansieringsprincipen. Finansieringsprincipen omfattar stat- ligt beslutade obligatoriska åtgärder som direkt tar sikte på verksamhet. Kravet på att kommunfullmäktige ska anta en planerings- strategi motsvarar i huvudsak det nuvarande kravet på aktualitetsprövning av översiktsplanen. På motsvarande sätt som ska fullmäktige i plane- ringsstrategin bedöma om den gällande översiktsplanen är aktuell. Jämfört med den nuvarande regleringen föreslås även att det uttryckligen ska fram- gå att fullmäktige i strategin ska ta ställning till om planeringsförutsätt- ningarna har förändrats. I praktiken behöver emellertid fullmäktige redan med den nuvarande regleringen bedöma om planeringsförutsättningarna har förändrats för att kunna ta ställning till om översiktsplanen är aktuell. En annan skillnad mot den nuvarande regleringen är att fullmäktige i Prop. 2019/20:52 planeringsstrategin ska ta ställning till kommunens fortsatta arbete med översiktsplaneringen. En ytterligare skillnad mot aktualitetsprövningen är att tidpunkten regleras när kommunen ska ha antagit planeringsstrategin. Kommunen kommer att ha stora möjligheter att själv välja hur plane- ringsstrategin ska utformas. Kommunen kan därmed själv påverka vilka resurser som krävs för att ta fram strategin. Det medför att det inte är möjligt att bedöma vilka resurser som arbetet med strategin kommer att medföra för kommunerna. Motsvarande gäller för övrigt redan för kom- munernas arbete med aktualitetsprövningen, där den enskilda kommunen har stora möjligheter att anpassa arbetsinsatsen utifrån kommunens ambi- I förhållande till det nuvarande kravet på aktualitetsprövning bör plane- ringsstrategin enbart leda till begränsade merkostnader för kommunerna. bör planeringsstrategin leda till att kommunernas interna arbete med översiktsplaneringen förenklas, vilket kan leda till lägre kostnader för kommunen. Därtill bör förutsättningarna vara goda för att kommunerna kan samarbeta kring denna fråga, t.ex. genom att Kommuner och Regioner tar fram ett normalförslag på hur en planerings- strategi kan utformas. Därigenom kan merarbetet för den enskilda kom- munen begränsas. Kravet på planeringsstrategin bör sammantaget således inte innebära annat än försumbara kostnader för kommunerna. I likhet med utredningen bedömer regeringen att inte heller de samlade förslagen i övrigt medför några negativa ekonomiska konsekvenser för kommunerna jämfört med de kostnader det innebär att ta fram en ny översiktsplan enligt gällande rätt. Därtill bör de nya kraven i många fall leda till att det blir lättare att genomföra annan planering och prövning, vilket i sin tur kan ge minskade kostnader för kommunen. Inledningsvis kan konstateras att förslagen i denna proposition främst berör regionerna i och i län, dvs. de län där regional fysisk planering ska ske (se 7 kap. 1 § PBL). För övriga regioner är för- slagen i huvudsak av liten betydelse, så länge det inte uppstår behov av och förutsättningar för sådan planering i dessa regioners län. I kapitel 5 föreslås i huvudsak att kommunen varje mandatperiod ska ta fram en planeringsstrategi, tydligare bestämmelser för när översiktsplanen ska anses vara aktuell och att översiktsplanen måste vara aktuell för att det s.k. standardförfarandet ska få tillämpas och för att kunna ge vägledning vid bedömningen av om en plats ligger inom ett område som är lämpligt för landsbygdsutveckling i strandnära lägen. Dessa förslag bedöms i huvudsak ge små konsekvenser för regionerna. Förslagen kan förväntas leda till att kommunerna i högre grad håller sina översiktsplaner aktuella. Det bör gynna samspelet med den regionala fys- iska planeringen som sker i respektive län. Att ta fram en översiktsplan I kapitel 6 föreslås bl.a. att utställningen ska ersättas av granskning, att kommunen senast dagen efter att beslutet att anta översiktsplanen har till- kännagetts ska skicka ett meddelande om detta och ett protokollsutdrag med beslutet till samt tydligare bestämmelser om strategiska miljöbedömningar. Eftersom bestämmelserna om översiktsplaner i huvudsak även ska till- lämpas när en regionplan tas fram (se 7 kap. 5 § PBL) påverkas även de regioner där regional fysisk planering ska ske. För dessa regioner ger för- slagen upphov till liknande konsekvenser som för en kommun, se avsnitt 10.1. I avsnitt 6.1 föreslås att kommunen under samrådet inte längre ska be- höva redovisa det planeringsunderlag som har betydelse från nationell, regional, mellankommunal eller annan synpunkt, utan endast det underlag som har betydelse för bedömningen av planförslaget. Förslaget påverkar dels vilket underlag som regionen behöver redovisa under ett samråd om ett förslag till regionplan, dels i vilken utsträckning som en kommun under ett samråd om ett förslag till översiktsplan kan förväntas redovisa plane- ringsunderlag av regional betydelse. Förslaget kan i viss utsträckning påverka kommunens ambition att redo- visa sådant underlag. Mot bakgrund av hur den nuvarande bestämmelsen tillämpas i praktiken bör dock förslaget endast leda till begränsade konse- kvenser när det gäller kommunens redovisning av sådana planeringsunder- lag som är av intresse från regional synpunkt. I avsnitt 6.3 föreslås även att regionen själv ska skicka en lagakraft- vunnen regionplan m.fl. handlingar till den statliga lantmäterimyndigheten i syfte att myndigheten ska registrera planen i fastighetsregistret. Förslaget kan medföra ett visst merarbete för regionen, men eftersom regionens beslut ändå behöver expedieras till flera instanser bör detta merarbete vara av begränsad omfattning. Översiktsplanens innehåll och utformning I avsnitt 7.3 föreslås att översiktsplanens redovisning av grunddragen i fråga om den avsedda användningen av mark- och vattenområden ska redovisas för hela kommunen och att grunddragen ska framgå av en karta. Förslagen bör göra det lättare att tillämpa översiktsplanerna för de regioner som bedriver regional fysisk planering. I avsnitt 7.4 föreslås att kommunen inte längre ska behöva redovisa sin bedömning av hur skyldigheten att ta hänsyn till allmänna intressen, vid beslut om användningen av mark- och vattenområden, kommer att till- godoses. I stället ska kommunen redovisa de förhållanden som med hän- syn till de allmänna intressena i 2 kap. PBL kan ha en väsentlig betydelse för beslut om hur mark- och vattenområden ska användas och hur dessa förhållanden bör beaktas vid sådana beslut. Förslaget kan förväntas leda till en diskussion mellan kommunen och regionen om vilka förhållanden som ska anses vara väsentliga och som därmed ska redovisas i planen. Förslaget att det tydligt ska framgå att kommunen ska ange hur redovisade förhållanden bör beaktas bör leda till att det blir tydligare vad som utgör redovisning av olika planeringsförutsättningar och vad som utgör ställ- ningstaganden från kommunens sida. Det bör göra det lättare för regionen att lämna synpunkter på hur kommunen avser att beakta planeringsförut- Prop. 2019/20:52 sättningarna i samband med efterföljande planering och prövning. I avsnitt 7.5 föreslås att det av översiktsplanen även ska framgå områden eller verksamheter som angår flera kommuner eller är av regional betyd- else. Redovisningen bör främja dialogen mellan regionen och kommunen om vilka frågor som är av mellankommunal eller regional betydelse. Redo- visningen bör även göra det lättare för regionerna att bedöma hur kom- munen avser att hantera sådana frågor i efterföljande planering m.m. I avsnitt 7.8.1 föreslås att regeringen eller den myndighet som reger- ingen bestämmer ska få meddela föreskrifter om standarder för utformning av bl.a. regionplaner. För de regioner där regional fysisk planering ska ske ger förslagen upphov till liknande konsekvenser som för en kommun, se avsnitt 10.1. Övriga förslag i kapitel 7 bör ha liten eller ingen betydelse för region- erna. Statens medverkan i översiktsplaneprocessen I kapitel 8 föreslås bl.a. att även bör ge råd om tillämpningen av PBL inom ramen för ett samråd om ett förslag till översiktsplan och att det av granskningsyttrande enbart ska framgå hur plan- förslaget förhåller sig till granskningsgrunderna. Vidare föreslås att läns- styrelsen, på kommunens begäran, ska tillhandahålla ett reviderat gransk- ningsyttrande om kommunen ändrar planförslaget efter granskningstiden utan att en ny granskning äger rum och yttrande till följd av ändringen helt eller delvis är relevant. Eftersom bestämmelserna om översiktsplaner i huvudsak även ska till- lämpas när en regionplan tas fram (se 7 kap. 5 § PBL) påverkas även de regioner där regional fysisk planering ska ske. För dessa regioner ger för- slagen upphov till liknande konsekvenser som för en kommun, se avsnitt 10.1. I avsnitt 8.4 föreslås att ska redovisa ett underlag till reg- ionen i fråga om sådana statliga och mellankommunala intressen som kan ha betydelse vid aktualitetsprövningen. I underlaget ska ange hur dessa intressen förhåller sig till regionplanen och om granskningsyttrande i någon del inte längre gäller. För de regioner där regional fysisk planering ska ske ger förslagen upp- hov till liknande konsekvenser som för en kommun, se avsnitt 10.1. Lik- som tidigare ska redovisa underlaget när regionen begär detta, vilket är en skillnad i förhållande till kommunen där alltid ska redovisa underlaget under den andra halvan av tiden mellan två ordinarie val. Övriga förslag i kapitel 8 bör ha liten eller ingen betydelse för region- erna. Äldre översiktsplaner upphör att gälla I avsnitt 9.3 föreslås att översiktsplaner som har antagits före , ska upphöra att gälla vid utgången av 2025. Det ska även gälla i de fall kommunen efter i en kommunomfattande översikts- 2019/20:52 plan har förklarat att en sådan äldre fördjupning ska anses utgöra en del av den kommunomfattande planen. Förslaget medför att sådana äldre översiktsplaner och fördjupningar som har tillkommit utan hänsyn till vissa regionala intressen kommer att upp- hävas. Detta bör förbättra förutsättningarna för att sådana regionala intres- sen uppmärksammas i den kommunala planeringen. Förslaget bör ge över- vägande positiva men små konsekvenser för regionerna. I kapitel 5 föreslås i huvudsak att kommunen varje mandatperiod ska ta fram en planeringsstrategi, tydligare bestämmelser för när översiktsplanen ska anses vara aktuell och att översiktsplanen måste vara aktuell för att det s.k. standardförfarandet ska få tillämpas och för att kunna ge vägledning vid bedömningen av om en plats ligger inom ett område som är lämpligt för landsbygdsutveckling i strandnära lägen. Dessa förslag bedöms ge övervägande positiva men små konsekvenser för staten. Förslagen kan förväntas leda till att kommunerna i högre grad håller sina Det bör i sin tur leda till att kommunerna i högre grad förhåller sig till statliga intressen och planeringsunderlag i sina översiktsplaner, vilket kan förväntas leda till ett ökat genomslag för de Att översiktsplanerna hålls aktuella bör även leda till att planerna i högre grad kan fungera som stöd vid planering och vid prövning av överklagade och enligt annan lagstiftning där översiktsplanen ska tillämpas (jfr 5 § förordningen [1998:896] om hushåll- ning med mark- och vattenområden). Även de nya bestämmelserna om när översiktsplanen ska anses vara aktuell bör underlätta sådan planering och Att ta fram en översiktsplan I avsnitt 6.1 föreslås att kommunen under samrådet inte längre ska behöva redovisa det planeringsunderlag som har betydelse från nationell, regional, mellankommunal eller annan synpunkt, utan endast det underlag som har betydelse för bedömningen av planförslaget. Förslaget kan i viss utsträck- ning påverka kommunens ambition att redovisa sådant underlag. grund av hur den nuvarande bestämmelsen tillämpas i praktiken bör dock förslaget endast leda till begränsade konsekvenser när det gäller kommu- nens redovisning av sådana planeringsunderlag som är av intresse från I avsnitt 6.3 föreslås att kommunen senast dagen efter det att beslutet att anta översiktsplanen har tillkännagetts ska skicka ett meddelande om detta och ett protokollsutdrag med beslutet till . till att ge länsstyrelserna en bättre överblick över aktualiteten av över- siktsplanerna i länet. Förslaget kan medföra ett visst merarbete för läns- styrelserna genom att dessa i vissa fall kan behöva underrätta andra statliga myndigheter om att kommunen har antagit en ny översiktsplan. I samma avsnitt föreslås vidare att kommunen själv ska skicka en laga- kraftvunnen översiktsplan m.fl. handlingar till lantmäterimyndigheten. Förslaget bör dels förbättra ajourhållningen av det statliga fastighetsregist- Prop. 2019/20:52 ret, dels underlätta länsstyrelsernas arbete genom att dessa slipper skicka planerna till lantmäterimyndigheten. I avsnitt 6.4 föreslås tydligare bestämmelser om strategiska miljöbedöm- ningar. Förslaget bör underlätta ärendehandläggningen för länsstyrelserna genom att det blir tydligare för kommunerna hur regelverket ska tillämpas. Övriga förslag i kapitel 6 bör ha liten eller ingen betydelse för staten. Översiktsplanens innehåll och utformning I avsnitt 7.3 föreslås att översiktsplanens redovisning av grunddragen i fråga om den avsedda användningen ska redovisas för hela kommunen och att grunddragen ska framgå av en karta. Förslagen bör göra det lättare för statliga myndigheter att tillämpa översiktsplanen. I avsnitt 7.4 föreslås att kommunen inte längre ska behöva redovisa sin bedömning av hur skyldigheten att ta hänsyn till allmänna intressen, vid beslut om användningen av mark- och vattenområden, kommer att till- godoses.