prop · H603107 · 2019-04-09 00:00:00 — heten blivit slutligt bestämd genom som vunnit laga kraft och enligt 6 § ett beslut som har fått laga kraft och räntelagen för tiden därefter. enligt 6 § räntelagen för tiden där- beslut om återbetalning av hyra får Ett beslut om återbetalning av 9Senaste lydelse 2010:811. Den som begär, träffar avtal om eller tar emot en särskild ersättning för att upplåta en bostadslägenhet eller för att överlåta hyresrätten till en sådan lägenhet, döms till fängelse i högst . Om brottet är ringa, döms till böter eller fängelse i högst sex månader.Om brottet är grovt, döms till fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen har avsett betydande värde eller har utgjort ett led i en verksamhet som bedrivits yrkesmässigt eller i större omfattning eller om gärningsmannen använt en urkund eller något annat vars brukande är straffbart enligt 14 eller 15 kap. eller lämnat osann uppgift inför myndighet. Det ska även särskilt beaktas om gärningsmannen i avsevärd utsträckning har missbrukat sin 2018/19:107 inte avse tillbaka än ett år hyra får inte avse tillbaka före dagen för ansökan. än före dagen för ansökan. I ett ärende om återbetalning I ett ärende om återbetalning enligt andra stycket ska hyresnämn- enligt andra stycket ska hyresnämn- den, om hyresgästen begär det, den, om hyresgästen begär det, också fastställa hyran för den fort- också fastställa hyran för den fort- satta uthyrningen från och med satta uthyrningen från och med dagen för ansökan. dagen för ansökan. tillämpas 55 § första–fjärde styckena och 55 c §. styckena och 55 c §. ska hyresnämnden även beakta en sådan nedsättning av hyresvärdens sådan nedsättning av hyresvärdens egen hyra som har skett med egen hyra som har gjorts med tillämpning av 55 § femte stycket. tillämpning av 55 § sjätte stycket. Beslut om ändring av hyresvillkoren Beslut om ändring av hyresvillkoren anses som avtal om villkor för anses som avtal om villkor för När det finns skäl När det finns skäl till det, får hyresnämnden bestämma till det, får hyresnämnden bestämma att beslutet ska gälla . att beslutet ska gälla . Om hyran höjs eller sänks retro- Om hyran höjs eller sänks retro- aktivt, tillämpas 55 d § tillämpas 55 d § femte– För att hyresnämnden ska kunna pröva en ansökan enligt andra stycket ska ansökan ha kommit in till hyresnämnden från det att hyresgästen lämnade lägenheten. Uppställer någon uppsåtligen villkor om särskild ersättning för upplåtelse av bostadslägenhet eller för överlåtelse av hyresrätten till sådan lägenhet, skall han dömas till böter eller fängelse . I ringa fall skall dock ej dömas till straff. Är brottet grovt, döms till fängelse i högst . Vid bedömande av om brottet är grovt skall särskilt beaktas om det utgjort ett led i en verksamhet som bedrivits yrkesmässigt eller i större omfattning eller om gärningsmannen eljest i avsevärd mån har missbrukat sin ställning som ägare eller förvaltare av fastighet. Om brottet är ringa, döms till böter eller fängelse i högst sex månader.Om brottet är grovt, döms till fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen har avsett betydande värde eller har utgjort ett led i en verksamhet som bedrivits yrkesmässigt eller i större omfattning eller om gärningsmannen har använt en urkund eller något annat vars brukande är straffbart enligt 14 eller 15 kap. eller lämnat osann uppgift inför myndighet.Den som har tagit emot en otillåten ersättning är skyldig att betala tillbaka den. Villkor som avses i första stycket är ogiltiga. Den som har ställt upp villkoret är skyldig att lämna tillbaka vad han tagit emot. ställning som ägare eller förvaltare Prop. 2018/19:107 av en fastighet. Ett avtalsvillkor om särskild ersättning är ogiltigt. Den som har tagit emot en särskild ersättning är skyldig att lämna tillbaka det han eller hon har tagit emot. Ingen får ta emot, träffa avtal om Ingen får begära, träffa avtal om eller begära ersättning av hyres- eller ta emot ersättning av hyres- sökande för förmedling av bostads- sökande för förmedling av en bo- lägenhet för annat ändamål än stadslägenhet för något annat ända- mål än fritidsändamål. dock utgå vid yrkesmässig bostads- sättning får dock tas ut vid yrkes- förmedling enligt grunder som föreskrivs av regeringen eller den grunder som föreskrivs av rege- myndighet som regeringen bestäm- ringen eller den myndighet som I fråga om köavgift vid bostadsförmedling gäller särskilda bestämmelser i lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Den som uppsåtligen bryter mot första stycket döms till böter eller fängelse . Är brottet grovt, döms till fängelse i högst . Den som har uppburit otillåten ersättning är skyldig att betala tillbaka den. 10 Senaste lydelse 2000:1384. Den som lämnar en särskild ersättning för att hyra en bostads- lägenhet eller för att förvärva hyres- rätten till en sådan lägenhet, döms till böter eller fängelse i högst två I ringa fall ska det inte dömas Om brottet är grovt, döms till fängelse i lägst och om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen har avsett betydande värde eller om gärnings- mannen har använt en urkund eller något annat vars brukande är straffbart enligt 14 eller 15 kap. uppgift inför myndighet. En hyresgäst som upplåter en bostadslägenhet i andra hand för självständigt brukande utan behöv- ligt samtycke av hyresvärden eller tillstånd av hyresnämnden, och tar emot en hyra för upplåtelsen som inte är skälig enligt 55 § fjärde stycket, döms till böter eller fängel- se i högst . I ringa fall ska det inte dömas till ansvar. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna i 12 kap. 35, 39, 40, 42 och 43 §§ gäller även för hyresavtal som har ingåtts före ikraftträdandet, om inte något annat följer av 3–5. 3.För en ansökan om tillstånd till byte eller upplåtelse av lägenheten i andra hand som kommit in till hyresnämnden före ikraftträdandet gäller 12 kap. 35 och 40 §§ i de äldre lydelserna. 4.För ett avtal om vidareupplåtelse som ingåtts före ikraftträdandet gäller 12 kap. 39 § i den äldre lydelsen. 5.Om det före ikraftträdandet har ingåtts avtal om upplåtelse i andra hand utan samtycke eller tillstånd eller med en hyra som inte är skälig enligt 12 kap. 55 § fjärde stycket gäller 12 kap. 42 och 43 §§ i de äldre lydelserna. Detsamma gäller om en hyresgäst har lämnat, tagit emot eller begärt särskild ersättning för en hyresrätt före ikraftträdandet. 6.För hyresavtal som har ingåtts före ikraftträdandet gäller 12 kap. 55 och 55 e §§ i de äldre lydelserna. Förslag till lag om ändring i hyresförhandlingslagen (1978:304) Härigenom föreskrivs att 21 § hyresförhandlingslagen (1978:304) ska ha följande lydelse. I en förhandlingsöverenskommelse om hyra ska samma hyra bestämmas för sådana lägenheter som är lika stora och som omfattas av samma förhandlingsordning, om det inte med hänsyn till vad som är känt om lägenheternas beskaffenhet och övriga omständigheter kan anses vara skillnad mellan dem i fråga om bruksvärdet. Detta gäller dock inte om hyran bestäms enligt 12 kap. 55 c § jordabalken. Första stycket hindrar inte att det Första stycket hindrar inte att det else, på de grunder som anges i else, på de grunder som anges i 12 kap. 55 § balken, bestäms att hyra ska betalas balken, bestäms att hyra ska betalas eller att hyresgäster som deltar i ett eller att hyresgäster som deltar i ett system för självförvaltning som är öppet för samtliga berörda hyres- ska ha rätt till avdrag på den gäster ska ha rätt till avdrag på den dock inte vara större än vad som dock inte vara större än vad som Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2010:810. 2018/19:107 3 Ärendet och dess beredning Åtgärder mot handel med hyreskontrakt Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder som motverkar olaglig handel med hyresrätter och som bidrar till att fler lägenheter erbjuds bostadssökande på godtagbara villkor (dir. 2017:9). Utredningen överlämnade betänkandet Hyresmarknad utan svarthandel och otillåten andrahandsuthyrning (SOU 2017:86). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Utredningens lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. Remissvaren finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (Ju2017/08599/L1). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. I propositionen behandlas de lagförslag som läggs fram i betänkandet, förutom utredningens förslag om att hyresnämnden får tillåta att beslut om tillstånd till byte respektive andrahandsupplåtelse får överklagas (betänkandet s. 97 och 190). Ett motsvarande förslag behandlas i stället i propositionen En modernare och mer ändamålsenlig prövning av hyres- och arrendeärenden (prop. 2018/19:66). Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. En annan särskild utredare har haft regeringens uppdrag att bl.a. analysera hur modellen med presumtionshyra fungerar i praktiken och, utifrån den analysen, lämna förslag på hur systemet med presumtionshyra bör utvecklas (dir. 2016:100). Uppdraget redovisades i betänkandet Hyran vid nyproduktion (SOU 2017:65). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 4 och betänkandets lagförslag finns i bilaga 5. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. Remissvaren finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (Ju2017/06308/L1). I propositionen lägger regeringen fram ett förslag till förtydligande som syftar till att fler utrymmen som byggs om till bostäder ska kunna få presumtionshyra. Regeringen går inte vidare med utredningens av flera viktiga remissinstanser kritiserade förslag om att införa fler möjligheter att ändra hyran . Regeringen går inte heller vidare med utredningens förslag om en ny tvistlösningsmodell. Enligt den överenskommelse som slutits mellan regeringspartierna, och Liberalerna ska ett förslag om förhandlingssystemet för befintliga hyresrätter presenteras i en departementspromemoria . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Lagrådet har invändningar mot delar av såväl de civilrättsliga som de straffrättsliga förslagen. När det gäller förslagen om kriminaliseringar (avsnitt 5.5 och 6.8) är det enligt Lagrådets mening tveksamt om de krav som bör ställas för att kriminalisera ett tidigare straffritt handlande är uppfyllda. Lagrådet anför också att det finns goda skäl att avvakta utfallet av andra åtgärder, däribland de föreslagna åtgärderna av civilrättslig Prop. 2018/19:107 karaktär, innan ytterligare straffrättsliga sanktioner införs. saknas det vid den bedömningen anledning för Lagrådet att lämna synpunkter på den närmare utformningen av den straffrättsliga regleringen. Regeringen följer inte Lagrådets synpunkter i dessa delar. Lagrådets synpunkter behandlas och bemöts i avsnitt 4, 5.2, 5.5, 6.2 och 6.6–6.8. I förhållande till lagrådsremissens förslag görs vissa språkliga och redaktionella justeringar. Dagen för ikraftträdande flyttas dessutom fram. Den öppna hyresmarknaden ska stärkas Regeringens bedömning: Åtgärder bör vidtas för att minska den svarta hyresmarknaden och i stället öka rörligheten på den öppna. Utredningens bedömning: Utredningen har haft samma inriktning på Remissinstanserna: Remissinstanserna har varit positiva till den allmänna inriktningen eller inte haft någon invändning mot den. Skälen för regeringens bedömning: Hyresrätten är en viktig boende- Den erbjuder ett flexibelt boende utan krav på kapitalinsats. fungerande hyresmarknad underlättar för t.ex. arbetstagare eller studenter att byta ort för att påbörja en ny anställning eller utbildning. är betydelsefull för rörligheten på arbetsmarknaden och därmed också för den svenska ekonomin. I stora delar av landet råder en brist på bostäder. därför efter en hyreslägenhet på andra sätt än genom direkta kontakter med Det kan handla om att hyra en lägenhet i andra hand eller bli inneboende hos en hyresgäst eller att hitta en hyresgäst som vill byta sin lägenhet. Möjligheterna att byta en lägenhet eller att hyra ut lägen- heten eller en del av den bidrar till att bostadsbeståndet utnyttjas effektivt. I och med bristen på bostäder har emellertid också otillåtna förfaranden med hyreslägenheter tilltagit. Fastighetsägare och hyresgäster begär olag- liga ersättningar för hyreskontrakt. Förstahandshyresgäster som inte har behov av sina hyreslägenheter hyr ut dem otillåtet i andra hand för att tjäna Dessa beteenden innebär att färre lägenheter friställs och kommer de bostadssökande till del. Missbruket av hyresrätterna drabbar enskilda bostadssökande, försvårar fastighetsägarnas förvaltning och stör hyres- Det är angeläget att vidta åtgärder för att minska den svarta hyresmarknaden och i stället öka rörligheten på den Regeringen har under den förra mandatperioden vidtagit ett flertal åtgärder för att öka bostadsbyggandet. Ett exempel på en sådan åtgärd är investeringsstödet för att underlätta byggande av hyreslägenheter med Vidare pågår ett reformarbete när det gäller reglerna för hyres- sättning, baserat på överenskommelsen mellan regeringspartierna, Center- partiet och Liberalerna. Regeringens bostadspolitik ger förutsättningar för att få en mer välfungerande hyresmarknad och därmed en minskad 2018/19:107 grogrund för missbruket. Det krävs dock fler åtgärder för att hyresmarknaden ska kunna fungera på det sätt som det är tänkt. Regeringen föreslår i avsnitt 5 och 6 ett antal ändringar i hyreslagen för att motverka svarthandel med hyreskontrakt, otillåten andrahandsuthyrning och för höga andrahandshyror. Lagrådet riktar generell kritik mot regeringens angreppssätt. Lagrådet anför att förslagen innebär att hyresgästens ställning i förhållande till hyresvärden på olika sätt försvagas och att det bostadspolitiska intresset att få till stånd en bättre hyresmarknad delvis ska tillgodoses genom försvagningar av den enskilda hyresgästens ställning. Det är enligt Lagrådet inte givet att det är lämpligt och ändamålsenligt att på detta sätt använda hyreslagens civilrättsliga skyddslagstiftning för att komma åt de problem som finns på hyresmarknaden. Lagrådet pekar också på att det bör beaktas att omfattningen av dessa problem varierar i landet. Lagrådets synpunkter bemöts i anslutning till de förslag där kritiken gör sig gällande (se framförallt avsnitt 5.2 och avsnitt 6.6–6.8). Redan inledningsvis kan emellertid konstateras att de problem som regeringen vill komma till rätta med inte är något storstadsfenomen, utan missförhållandena på hyresmarknaden förekommer – om än i varierande utsträckning – i hela riket där det råder bostadsbrist. I enlighet med vad Lagrådet anför har hyreslagen delvis karaktären av social skyddslagstiftning där hyresgästen skyddas på olika sätt. innebär reglerna en avvägning mellan olika intressen – hyresgästens intresse av skydd i olika avseenden måste vägas mot hyresvärdens berättigade intressen. Det är viktigt att den hyresvärd som vill beivra svarthandel och otillåten andrahandsuthyrning i det egna lägenhetsbeståndet ska ha effektiva medel till sitt förfogande för att göra det. Utformningen av regelverket bör också spegla hyresgästintresset i vid bemärkelse, på så sätt att hyreslagens regler bör utformas så att de gynnar hyresgästkollektivet i stort och även de som söker bostad. Hyreslagen ska inte på bekostnad av denna större grupp skydda de hyresgäster som missbrukar sitt hyreskontrakt för att tjäna pengar. Genom att införa effektivare regler mot missbruket skapas förutsättningar för att fler hyresgäster ska få tillgång till trygga boenden. 5.1Handeln är till stor skada Vad är svarthandel? Med olaglig handel med hyreskontrakt – svarthandel – avses att någon begär en särskild ersättning för upplåtelse av en bostadslägenhet eller för överlåtelse av hyresrätten till en sådan lägenhet (12 kap. 65 § jordabalken, härefter hyreslagen). Det är också förbjudet att begära ersättning vid förmedling av bostadslägenheter, utöver den taxa som gäller för yrkesmässig bostadsförmedling (65 a § hyreslagen). Den som tagit emot en otillåten ersättning är skyldig att betala tillbaka den. Det är inte straffbart att köpa ett hyreskontrakt. Den som betalat för att överta ett hyreskontrakt riskerar dock vid upptäckt att hyresvärden säger upp kontraktet (46 § första stycket 10 hyreslagen). Hur ser handeln ut? Det är mycket svårt att kartlägga och kvantifiera den illegala handeln. Anmälningsfrekvensen är låg och i genomsnitt sker färre än en lagföring . Att brottsligheten är svårupptäckt och svårutredd beror framförallt på att benägenheten att avslöja och berätta om handeln är mycket liten. Den som tagit emot en otillåten ersättning riskerar att bli återbetalningsskyldig och dömas för brott, medan den som betalat ersättningen riskerar att förlora sin hyresrätt. Inte sällan är alla inblandade parter nöjda med uppgörelsen – säljaren och eventuell förmedlare har fått en ekonomisk ersättning och köparen en lägenhet som han eller hon annars inte skulle ha fått. Den närmare omfattningen av handeln kan därmed inte fastställas, eller ens uppskattas med någon grad av säkerhet. Utredningens kartläggning – som omfattar rapporter och uppgifter från bl.a. kommunala och privata fastighetsägare, , och – visar dock att det förekommer en inte obetydlig handel. Exempelvis uppgav av de hyresgäster som deltog i en enkät som lät genomföra 2017 att de betalat för ett hyreskontrakt. Motsvarande siffra för hyresgäster som är i var . I för nyanlända (2015:40) berättar intervjupersoner som representerar Arbetsförmedlingen, , kommunala tjänstemän, de kommunala bostadsbolagen och de nyanlända själva samstämmigt om en organiserad verksamhet där personer, som kallas hjälpare eller förmedlare, försörjer sig på att sälja hyreskontrakt. Utifrån vad som framkommit vid kartläggningen tycks handeln vara mest omfattande i , men den förekommer i hela landet i orter där det råder bostadsbrist. Handeln ska ha spridit sig till fler områden och finns nu även i städers ytterområden. Det är inte enbart förstahandskontrakt som omsätts, utan handeln omfattar också andrahandskontrakt och platser för inneboende. I sammanhanget kan nämnas att det också lämnas ersättningar för folkbokföringsadresser, dvs. för rätten att (felaktigt) folkbokföra sig på viss lägenhet. När det gäller vilka summor som betalas i otillåtna ersättningar förekommer olika uppgifter. I undersökning uppgick den genomsnittliga ersättningen för ett hyreskontrakt till . I berättar intervjupersonerna dock om att ett andrahandskontrakt kostar och att förstahandskontrakt säljs för ännu högre belopp. Av de fall som prövats i domstol framgår också att det kan handla om stora summor. I rättsfallet NJA 2016 s. 540, som avsåg ett flertal fall av förmedling mot otillåten ersättning i , uppgick ersättningarna till 100 000–per lägenhetskontrakt och i ett fall t.o.m. till . I en dom från (mål nr B 778-16) dömdes en person för att ha förmedlat ett hyreskontrakt i för . Utredningen har från flera håll fått uppgifter om att de otillåtna ersättningarna uppgår 2018/19:107 till av priset för en motsvarande bostadsrätt eller, i , till åtminstone per rum. Även om de otillåtna ersättningarna säkerligen kan variera i hög grad kan slutsatsen dras att handeln sammantaget omsätter betydande belopp. Försäljningen av lägenhetskontrakt kan ske genom att en oseriös hyresvärd upplåter en bostadslägenhet mot otillåten ersättning eller genom att en hyresgäst tar betalt för att överlåta sitt hyreskontrakt. I båda dessa fall kan en förmedlare, s.k. svartmäklare, agera mellanhand. Av de hyresgäster som uppgav att de betalat svart ersättning i undersökning hade betalat till en fastighetsägare och till en hyresgäst. När det är en hyresgäst som kräver särskild ersättning för ett hyreskontrakt förkläds ofta transaktionen till ett lägenhetsbyte. I en av utredningen utskickad enkät svarade de kommunala bostadsföretagen i att de uppskattar att otillåten ersättning förekommer i 10–av bytesärendena. Uppläggen kan vara avancerade med långa byteskedjor, falska hyresavtal och folkbokföringar för skens skull (se vidare avsnitt 5.2). Av handel med lägenhetskontrakt inom den organiserade brottsligheten i framgår att den olagliga handeln med hyreskontrakt har kopplingar till organiserad brottslighet. Kriminella personer är involverade i verksamheten som svartmäklare, förmedlare och köpare. Handelns skadeverkningar motiverar kraftfulla åtgärder Som nämnts råder det brist på bostäder på flera orter i landet. Andelen hyreslägenheter som lämnas tillbaka till hyresvärdarna för nyuthyrning är särskilt låg i storstäderna. Enligt statistik från utgjorde antalet förmedlade hyresbostäder 2016 av det totala hyreslägenhetsbeståndet i , eller om man bortser från nyproducerade lägenheter, studentbostäder och ungdomsbostäder. I utgjorde antalet förmedlade lägenheter av beståndet. Enligt uppgifter från Fastighetsägarna ligger andelen lägenheter som lämnas tillbaka till de privata fastighetsägarna för nyuthyrning på i och 3–på övriga bostadsmarknaden. När det gäller nyare lägenheter lämnas dock en större andel av lägenheterna tillbaka till hyresvärdarna. Handeln med hyreskontrakt innebär att de lägenheter som är tillgängliga för öppen förmedling genom bostadsköer och andra fördelningssystem är färre än de borde vara. Undandragandet av hyresrätter från legitim förmedling drabbar i första hand de bostadssökande som inte betalar otillåtna ersättningar. Handeln innebär också att hyresvärdarnas möjligheter att förvalta sina fastigheter på ett affärsmässigt sätt försvåras. I förlängningen undergräver den olagliga handeln hyresrättens funktion som en flexibel och tillgänglig boendeform i och med att den skapar trösklar som inte borde finnas för att ta sig in på hyresmarknaden. När personer kan köpa sig förbi en bostadskö och hyreslägenheter alltså inte fördelas på ett transparent och rättvist sätt urholkas förtroendet för systemet. Om hyresmarknaden inte fungerar som den ska, påverkar det rörligheten på arbetsmarknaden. Det blir svårare för enskilda att flytta för ett arbete eller en utbildning och för arbetsgivare att Prop. 2018/19:107 attrahera personal. Det finns också anledning att se allvarligt på kopplingarna mellan den illegala lägenhetshandeln och den organiserade brottsligheten. Oredovisade vinster eller brottsvinster kan tvättas genom att omsättas i boenden. Med hänsyn till de negativa konsekvenser som handeln med hyreskontrakt medför såväl för enskilda bostadssökande som för hyresmarknaden och samhället i stort vill regeringen vidta kraftfulla åtgärder för att komma till rätta med den. Bytesreglerna ska inte missbrukas Regeringens förslag: För att tillstånd till byte av hyreslägenheter ska lämnas ska hyresgästerna ha bott i sina respektive lägenheter i minst ett Annars ska det krävas synnerliga skäl för bytet. Tillstånd till ett byte ska inte lämnas om det finns anledning att anta att någon som är delaktig i att bytet kommer till stånd begärt, avtalat om eller tagit emot särskild ersättning. Möjligheten att byta en hyresrätt mot en bostadsrätt eller ett ägt boende ska tas bort. Utredningens förslag: Överensstämmer i allt väsentligt med regering- ens förslag (SOU 2017:86 s. 97). Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna tillstyrker utred- ningens förslag eller har ingen invändning mot dem. anser att intresset av att motverka skenbyten måste vägas mot att en ettårs- frist för byten kan påverka rörligheten på bostads- och arbetsmarknaden Även och ekonomisk förening ifrågasätter den föreslagna karensregeln. föreningen anser vidare att det av utredningen föreslagna beviskravet för att tillstånd till byte ska kunna nekas på grund av otillåten ersättning är för Några remissinstanser, bl.a. Kommuner och Landsting (SKL), och Seniorerna anser att möjligheten att byta en hyresrätt mot en bostadsrätt eller villa bör Skälen för regeringens förslag En hyresgäst får inte överlåta sin hyresrätt utan att hyresvärden samtycker till det (32 § hyreslagen).