prop · H603135 · 2019-05-23 00:00:00 — I samband med att dessa frågor mejlats ut återkom en del kontaktansvariga med frågor och ställde också följdfrågor som besvarades av de kontaktansvariga. Svaren från de kontaktansvariga redovisas anonymt i granskningsrapporten.24 Svaren på frågor som kunde besvaras med ja eller nej redovisas i tabeller i anslutning till varje fråga i bilaga 6. I analysen har strävat efter att komplettera den bild som framkommer av svaren från kontaktansvariga med en kombination av andra källor. 23Uppgift lämnad av företrädare för i mejl . 24En sammanställning av frågorna återfinns i bilaga 6. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2 Inrättandet av regionala exportcentrum I detta kapitel behandlar vi granskningens första revisionsfråga om huruvida organiseringen av regionala exportcentrum har förbättrat förutsättningarna för exportfrämjande insatser. Denna revisionsfråga har vi behandlat i tre delar. I avsnitt 2.1 beskrivs verksamhetens organisering och i avsnitt 2.2 hur kontaktansvariga i de existerande exportcentrumen upplevt organiseringen. I avsnitt 2.3 behandlar vi hur man i organiseringen har beaktat behovet av effektutvärdering. Arbetet med exportstrategi togs fram på uppdrag av den nytillträdda regeringen som redan i sin första regeringsförklaring annonserade att en sådan skulle tas fram.25 I bakgrundsbilden till detta fanns en motion som hade föreslagit att det skulle inrättas regionala exportcentrum till vilka små och medelstora företag kunde vända sig för rådgivning och information.26 Genom ”en dörr in” till olika typer av rådgivning och finansiellt stöd skulle det bli lättare för små och medelstora företag att växa. Regionala exportcentrum introducerades som en del i regeringens exportstrategi.27 Regeringens avsikt med regionala exportcentrum var inte att skapa en ny offentlig aktör. I stället syftade initiativet till samverkan mellan befintliga aktörer med egna starka organisatoriska identiteter. Detta var en uppfattning som uttrycktes i dialogen med , (Business ) och inför beredningen av uppdraget att inrätta regionala exportcentrum.28 Relevanta forskningsrapporter och utredningar analyserades inom ramen för regeringens arbete.29 I arbetet med framtagandet av exportstrategin genomfördes också hearingar med både offentliga och privata organisationer samt bolag. 25Uppgift i mejl, från företrädare för , . 26Motion 2013/14:NU424. 2015/16:48, bet. 2015/16:NU13. 28Uppgift från företrädare för i mejl . 29De forskningsrapporter och utredningar som analyserades var t.ex. SOU 2008:90 Svensk export och internationalisering, SOU 2011:21 i världsklass, forskningsrapporter från m.fl. om nyttan av statligt exportfrämjande (t.ex. av Lederman, varav några refereras i SOU 2008:90, några rapporter från Tillväxtanalys/ITPS m.fl. Uppgift från företrädare för i mejl samt arbetspapper daterat , Sammanställning av möte med näringslivet , , . R I K S R E V I S I O N E N R E G I O N A L A E X P O R T C E N T R U M – E N D E L A V S V E R I G E S E X P O R T S T R A T E G I ofta framförd synpunkt från både näringslivet och vissa offentliga aktörer var att det fanns många aktörer på området som inte var samordnade sinsemellan.30 lade regeringens skrivelse 2015/16:48 Regeringens exportstrategi till handlingarna. Utskottet delade regeringens bedömning att det behövs statliga insatser för att stärka svenska företags export och internationaliseringsmöjligheter, med ett särskilt fokus på små och medelstora företag. Utskottet välkomnade därför att regeringen överlämnat en skrivelse om exportstrategin till och framhöll vikten av att exportfrämjandet anpassas efter företagens verklighet.31 Efter det att exportstrategin beslutats förde företrädare för diskussioner med om standardiseringen som ett viktigt instrument i realiseringen av exportstrategin. Avseende regionala exportcentrum framförde SIS att standarder och standardisering är en viktig pusselbit i den exportrådgivning som företagen kan behöva. SIS kan vara en kunskapspartner i ett samlat export- och internationaliseringsstöd, och bidra med marknadsspecifik information kring gällande standarder, standardisering och direktiv. Att förstå vilka standarder som tillämpats och hur standardiseringen fungerar lokalt sänker trösklarna och underlättar för svenska företag som vill gå in på nya marknader.32 Såväl som ombads av inkomma med argument för varför respektive aktör skulle vara lämplig samordnare av uppdraget att samordna regionala exportcentrum.33 2.1.2 Regeringsuppdrag avseende regionala exportcentrum Inom ramen för arbetet med framtagande av regeringens exportstrategi framförde representanter för näringslivet att antalet statliga aktörer inom främjandet av svenska företags export och internationalisering var alltför stort och svårt att överblicka samt att flera statliga aktörer erbjöd företagen samma tjänster. Regeringen gav då Statskontoret i uppdrag att kartlägga överlappningar i det statliga främjandet av export och näringslivets internationalisering, som underlag för eventuella åtgärder inom ramen för exportstrategin.34 Statskontorets rapport byggde på underlag som togs fram av konsultföretaget . lyfte fram att skapandet av regionala exportcentrum skulle 30Se not 29. 2015/16:NU13. 32Från aktmaterial, . 342015-08-27, Regeringsbeslut, UD, UD2015/3809/. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N innebära att företagen fick en tydligare lotsning genom främjandesystemet. Men för att systemet med regionala exportcentrum skulle bli effektivt ansåg att regeringen i samråd med aktörerna inom det statliga främjandesystemet borde se över vilka aktörer som fanns representerade regionalt, vilka aktörer som faktiskt borde ha regional representation och vilken aktör som var bäst lämpad för att ha övergripande samordningsansvar.35 gjorde också observationer om det exportfrämjande systemet i stort som var relevanta för regionala exportcentrum avseende överlappningar och överblick samt utvecklingsbehov i förhållande till existerande verksamheter.36 Statskontorets rapport var ett viktigt inspel i det fortsatta arbetet med regionala exportcentrum. Det faktum att den identifierade få direkt överlappande tjänster hos olika aktörer stärkte argumentet för att tätare samverkan mellan aktörerna borde kunna underlätta för företagen att hitta rätt med sina frågor.37 Regeringen beslutade att ge i uppdrag att samordna inrättandet av regionala exportcentrum.38 Genomförandet av uppdraget startade . Uppdraget skulle ursprungligen redovisas till (, enheten för främjande och EU:s inre marknad). En delrapportering lämnades till i februari 2017.39 Uppdraget innebar inledningsvis att skulle se till att exportcentrum inrättades i , , , , och i samarbete med de regionalt utvecklingsansvariga som finns i alla län och regioner.40 Pilotregionerna utsågs efter förslag från , och (Business ) samt utifrån en önskan om en geografisk balans inom landet.41 I varje regionalt exportcentrum skulle regionala representanter ingå från den regionalt utvecklingsansvariga och för , nätverket Kartläggning av överlappningar i statligt exportfrämjande. 37Uppgift i mejl, från företrädare för , . 38Beslut, Regeringsbeslut, UD UD2015/08173/. 39Uppdrag åt att samordna arbetet med att inrätta regionala exportcentrum – delrapport regeringsuppdrag, , dnr Ä 2016-000664:14. 40Se not 5. 41Uppgift i mejl, från företrädare för , . Från aktmaterial framkommer att menade att de regioner som valdes hade befintliga samarbeten som var välutvecklade och kunde sätta igång snabbt. R I K S R E V I S I O N E N R E G I O N A L A E X P O R T C E N T R U M – E N D E L A V S V E R I G E S E X P O R T S T R A T E G I Enterprise Europe Network42, (Business ), och . Samtliga insatser som skedde inom ramen för uppdraget skulle samordnas mellan de ovan nämnda aktörerna. En styrgrupp på nationell nivå skulle övervaka att inrättandet av exportcentrum skedde i enlighet med respektive aktörs uppdrag. skulle vara sammankallande i styrgruppen. Där så var relevant skulle den kompetens som fanns hos s.k. inkubatorer och motsvarande organisationer tillvaratas och synliggöras i genomförandet av regionala exportcentrum. Målet var att varje företag skulle få kontakt med rätt person i rätt organisation med sin fråga eller sitt problem inom en arbetsdag (), enligt principen ”en dörr in”. Tabell 2 visar vilka kriterier som gällde för uppdraget till . Tabell 2 Kriterier för regeringens uppdrag till Vilka ska ingå i regionala tjänster i regionen ska Network, export- och frågor ska där det är centrum ska bygga på ska ingå, i den mån de har en närvaro. En enskild aktörs regionala representant kan tillhöra mer än ett exportcentrum. Tjänster som tillhandahålls av andra offentligt stödda aktörer ska kunna presenteras av regionala exportcentrum, men ska eftersträvas men är inte enskilda privata företags inte ett krav. Källa: Regeringsbeslut UD2015/08173/. 42Enterprise är ett affärsnätverk som ger stöd och service till små och medelstora företag. är huvudfinansiär i och koordinerar verksamheten nationellt. Vid sidan av medverkar 13 nationella och regionala näringslivsorganisationer. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.1.3 genomförande av sitt uppdrag I verksamhetsplan 2016 beskriver myndigheten att den avser att ta en roll som kunskapsaktör i de regionala exportcentrumen.43 genomförde därefter följande åtgärder i enlighet med regeringens beslut. bildade en nationell styrgrupp, bestående av nationella representanter för det företagsfrämjande systemet.45 Styrgruppen höll sju protokollförda möten . Styrgruppens roll är att kvalitetssäkra arbetet, diskutera strategiska frågor gällande det gemensamma tjänsteerbjudandet samt att diskutera metoder, kommunikation och uppföljning. Styrgruppen säkerställer även att arbetet implementeras i respektive organisation och informerar om nya tjänster, erbjudanden eller inriktningar inom internationalisering som riktar sig till målgruppen. formade också en strategigrupp, bestående av projektägarna (de regionalt utvecklingsansvariga i de utpekade regionerna). träffades strategigruppen elva gånger fysiskt och digitalt. genomfördes en träff i med fokus på goda exempel från de sex pilotregionerna. Anslutningsprocessen för bildandet av ett regionalt exportcentrum bestod av en förberedelsefas, inledning av arbetet, uppföljning och godkännande samt av en förvaltningsfas, med syftet att säkerställa kvalitet i bildandet.46 genomförde en sammankomst med både pilotregionerna och de regioner som lämnat in intresseanmälan.47 Då diskuterades ökad samverkan inom ramen för uppdraget och gemensamma aktiviteter . De sex pilotregionerna och den nationella styrgruppen hade även ett separat möte 43Tillväxtverkets verksamhetsplan 2016, , bilaga till styrelseprotokoll 6, . 44Detta avsnitt bygger på följande underlag: Uppdrag åt att samordna arbetet med att inrätta regionala exportcentrum – delrapport regeringsuppdrag, , dnr Ä 2016-000664:14. 45SEK , , (Business ) och . 46Den förberedande fasen omfattar att en intresseanmälan lämnas in med en avsiktsförklaring. Dialog och förankring med regionen och dess ambitioner och förutsättningar sker genom särskilt strategimöte och workshop. Denna fas tar . Arbetet inleds genom att en handlingsplan tas fram. Denna fas tar och omfattar att genomförandet resurssätts och att digitalt exportcentrum lanseras på . Uppföljning och godkännande sker delvis parallellt med att arbetet påbörjas och omfattar löpande uppföljning och dialog samt invigning. har mot bakgrund av erfarenheter från arbetet tillsammans med pilotregionerna förkortat processens tidsåtgång, för att få alla regionala exportcentrum på plats . 47I beslutade regeringen att samtliga län ska ha regionala exportcentrum. Processen har dock byggt på att regionerna hör av sig till med ansökningar där de specificerar hur de har tänkt att gå tillväga. R I K S R E V I S I O N E N R E G I O N A L A E X P O R T C E N T R U M – E N D E L A V S V E R I G E S E X P O R T S T R A T E G I där gemensamma frågor diskuterades, exempelvis kopplingen mellan regionala och nationella insatser inom området internationalisering. Aktörsdag och workshops har genomförts med fokus på erfarenhetsutbyte med deltagare från de sex pilotregionerna. Pilotregionerna har deltagit vid nationellt anordnade träffar med fokus på lärande och erfarenhetsutbyte. har även haft regelbundna digitala avstämningar med samtliga pilotregioner, vilket har möjliggjort både kunskapsspridning och kunskapsinhämtning. Workshoppar har också hållits med regioner som redan är regionalt exportcentrum eller är på väg att bilda ett. genomförde alla deltagande regioner gemensamma aktiviteter riktade till företag där utpekade aktörer inom uppdraget deltog. Förutom utpekade aktörer deltog även andra offentligt finansierade aktörer i dessa aktiviteter, exempelvis inkubatorer och s.k. science parks samt privat finansierade aktörer såsom handelskamrar. Samverkan med andra myndigheter som inte är utpekade i uppdraget har skett i syfte att effektivt nå ut till exportfrämjare och företag. () och är exempel på sådana myndigheter. Ett samverkansarbete mellan PRV och regionala exportcentrum har påbörjats. Även en dialog med har påbörjats. I verksamhetsplan 2018 beskriver myndigheten att den avsåg att fortsätta utvecklingen av digitala tjänster för att stödja företagens internationalisering, inom ramen för sitt arbete med att stödja genomförandet av exportstrategin.48 tar i budgetunderlaget 2018–2020 upp utvecklingen av . Myndigheten påpekar att stora summor investeras i det främjande systemet och att det är viktigt att företagen känner till och kan nyttja de resurser som finns där. Därför behöver bidra till att samordna främjandesystemets aktörer, synliggöra deras erbjudanden gentemot företagen och öka samordningen mellan nationella, regionala och lokala tjänster.49 2.1.4 Företagens medverkan i verksamhetens organisering Enligt uppgifter till har varken eller dess medlemsorganisationer varit delaktiga i utformningen av och inrättandet av 48Tillväxtverkets verksamhetsplan 2018. 49Tillväxtverkets budgetunderlag 2018–2020, dnr. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N regionala exportcentrum.50 har däremot gjort och publicerat en utvärdering av exportstrategin. Beträffande regionala exportcentrum anger följande i utvärderingen. Det som samlat erbjuds på /utland och via regionala exportcentrum är bra, men mer stöd behövs. Exportcentrum har resulterat i en ökad samverkan mellan flera aktörer, vilket är positivt då det leder till ökad kunskap om vad olika aktörer gör. Det finns fortfarande en upplevd otydlighet i den offentliga främjandeorganisationen. Ökad samverkan efterlyses mellan det offentliga främjandet och privata främjandeaktörer,51 har inom ramen för sitt uppdrag om regionala exportcentrum inte haft något samarbete med eller andra företagarorganisationer. Det har varit mycket tydligt från UD att uppdraget avser de offentliga aktörerna. Företagarna är däremot en del av och på så sätt har de medverkat i arbetet med regionala exportcentrum. har också medverkat i användartester vid olika tillfällen inom ramen för regeringsuppdraget för utvecklingen av webbplatsen /utland.53 har även gjort ett antal filmer med företagare som delat med sig av sina erfarenheter av export och import inom ramen för /utland och regionala exportcentrum. 50Justerade mötesanteckningar från möte med företrädare för , och , . Däremot har företrädare för varit kallade till åtminstone en hearing som statsrådet bjöd in till inom ramen för utarbetandet av regeringens exportstrategi. Se arbetspapper, , sammanställning av möte med näringslivet , , . Innan regeringen beslutade om exportstrategin lämnade också in sina synpunkter, . Dessa bestod sammanfattningsvis av följande. stödde exportstrategin, menade att det fanns behov av större tydlighet i det exportfrämjande systemet avseende ansvarsförhållanden som skapade svårigheter att utvärdera insatserna, förvirring och otydlighet för företagen – kunderna/brukarna, och en suboptimering av offentliga medel. De offentliga aktörernas roller behövde matchas mot näringslivets efterfrågan – med en kartläggning som grund. Samverkan mellan offentliga aktörer behövde prioriteras och det behövde finnas en öppenhet för privata aktörer som del av det ”främjande”. Det senare avseendet betonades också av organisationen . Efter regeringens beslut om exportstrategin vände sig företrädare för ett antal näringslivsorganisationer till statsrådet i ett brev där de välkomnade exportstrategin men också hänvisade till att privata aktörer kan komplettera den bas av tjänster som offentliga aktörer tillhandahåller. Från aktmaterial, . 51Svenskt Näringsliv, Teknikföretagen, , Näringslivets utvärdering av regeringens exportstrategi, . 52Uppgift i mejl från företrädare för , . 53Uppdrag att utveckla med export- och internationaliseringsinformation, UD2016/02749/. R I K S R E V I S I O N E N R E G I O N A L A E X P O R T C E N T R U M – E N D E L A V S V E R I G E S E X P O R T S T R A T E G I nätverksträff och inspirationsdag för att dela med sig av sina erfarenheter av export och import.54 Företrädare för kommenterar avslutningsvis att inrättandet av regionala exportcentrum begränsats med avseende på vilka aktörer som kan ingå. Det finns enligt företrädarna för privata aktörer och enskilda företag men också formella och informella sammanslutningar som är intresserade av att hjälpa små och medelstora företag med export och internationalisering med olika tjänster.55 Som framgår av kriterierna för regeringens uppdrag till så ska regionala exportcentrum avgränsa sig från att förmedla tjänster från andra än offentliga aktörer och regionala handelskamrar, se tabell 2. 2.2 Erfarenheter från regionala exportcentrum I detta avsnitt redogör vi för uppgifter från de 17 regionala exportcentrum vars verksamhet hade kommit igång när granskningen inleddes. Tyngdpunkten i beskrivningen ligger på hur man har uppfattat etablering av exportcentrum, fortsatta styrning, arbetsformer samt de tjänster som tillhandahålls till företagen. Se även bilaga 6 för en sammanställning av de skriftliga frågor och svar som avsnittet bygger på. upplägg för inrättande av regionala exportcentrum har varit meningsfullt och hjälpsamt samt har underlättat för de regionala exportcentrumens verksamhet enligt 12 av 17 kontaktansvariga för regionala exportcentrum.56 En kontaktansvarig svarar nej och 4 kontaktansvariga svarar både ja och nej. Följande öppna svar illustrerar den positiva uppfattning som finns. Regional exportsamverkan X har känt stort stöd från kontaktpersonerna på . I uppstartsarbetet och som samarbetet formats och utvecklats. Stödet har varit i form av att kontaktpersonerna alltid varit tillgängliga, visat intresse, coachat och peppat projektledare och aktörer i exportsamverkansprocessens olika faser. De har också varit tålmodiga och coachande vid lägesrapportering. Att bemött kontaktansvariga på ett bra sätt framgår av fler svar. Vissa av de som är positiva betonar också att det skett ett förbättringsarbete, i vissa fall dock med förbehållet att kontaktansvariga inte upplevt att de fått så mycket 54Uppgift i mejl från företrädare för . 55Justerade mötesanteckningar från möte med företrädare för , och , . 56Se bilaga 6, fråga 4 a. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N konkret hjälp från . var enligt ett par kontaktansvariga inledningsvis trevande och arbetet präglades av osäkerhet och brist på struktur. Det tidsmässiga utrymmet för att starta projektet under ordnade former var också väl snävt enligt flera kontaktansvariga. Dessa lyfte fram aspekter såsom att det tar tid att skapa samverkan men att framförhållningen var kort med snäva deadlines, ändrade förutsättningar under projektets gång, att det skulle krävts mer utrymme att starta arbetet under ordnade former och att skulle ha behövt beakta skillnader i mognad för samverkan och främjandearbete. Det är alltså flera kontaktansvariga som i negativa ordalag kommenterar inledningsvisa arbete och förmåga. Följande svar från en kontaktansvarig är ett sådant exempel. Det var tydligt att detta var ett nationellt ”monumentprojekt” – Den officiella invigningen var viktigare än innehållet i själva samverkan och den skulle också ske innan vi ens hunnit diskutera med de inblandade vad syftet, innehåll och mål skulle vara … var dåligt pålästa om företagens villkor och hur affärsrådgivning till företag går till. Den hjälp som erbjöds kring processledning var också verklighetsfrånskild och man lyssnade inte på de regionala behoven. De kontaktansvariga för regionala exportcentrum har också fått frågan om det finns något som kan förbättras i upplägg för och inrättandet av regionala exportcentrum. 11 kontaktansvariga av 17 har svarat att det finns förbättringsmöjligheter.57 7 av dessa 11 har visserligen upplevt att upplägg för inrättande av regionala exportcentrum har varit meningsfullt och hjälpsamt och att det har underlättat de regionala exportcentrumens verksamhet, men har svarat att det finns ett tydligt förbättringsutrymme. Ett antal teman för förbättringsmöjligheter framgår i de öppna svar som lämnats. Balansen mellan intern samverkan och företagsinriktade insatser: Tre kontaktansvariga har tagit upp att fokus behöver ligga mer på företagen och deras behov. En av dessa kontaktansvariga menar att balansen mellan fokus på samverkan och företagsinriktade insatser kan förbättras. Denne kontaktansvarige uppger att exportcentrumet förväntas sätta igång många aktiviteter på förfrågan och för behov. Detta uppgavs ta tid från det praktiska fokuset på företagen. Långsiktighet i satsningen och dess finansiering: Nio kontaktansvariga efterfrågar mer långsiktighet i satsningen och dess finansiering. Några exempel på sådana synpunkter framgår nedan: Det finns en upplevelse att det inte finns någon plan för fortsättningen. Det upplevs vara svårt att arbeta framåt med sådana förutsättningar. 57Se bilaga 6, fråga 4 b. R I K S R E V I S I O N E N R E G I O N A L A E X P O R T C E N T R U M – E N D E L A V S V E R I G E S E X P O R T S T R A T E G I Det kan finnas skäl att överväga att ge mandat att skapa utrymme för ett mer långsiktigt arbete med säkrad finansiering för driften av det operativa arbetet med regionala exportcentrum. Detta så att de ska kunna tillhandahålla effektiva och behovsstyrda aktiviteter. Frågan om långsiktighet upplevs vara en förtroendefråga i förhållande till företagen. Bristande samband med andra satsningar i exportstrategin: Tre kontaktansvariga menar att det finns bristande samband med andra satsningar inom den nationella exportstrategin, Det handlar då om t.ex. följande: Kopplingen mot och rollfördelningen mellan Team och regionala exportcentrum upplevs aldrig ha diskuterats eller tydliggjorts. Detta trots att pilotregionerna redan lyft frågan . Det finns en upplevelse av att man från nationellt håll inte skapar bättre synergi mellan det som görs regionalt och det som görs på nationell nivå. Ett skäl till detta, menar en kontaktansvarig, är att kunskapen om de regionala exportcentrumens och regionernas verksamhet är bristfällig bland de nationella aktörerna. Dessa svar är av viss betydelse mot bakgrund av att ett av motiven bakom regionala exportcentrum var företagens förmåga att hitta rätt bland offentliga aktörer. Dialogen med styrgrupp: Tre kontaktansvariga upplever att dialogen med styrgrupp för regionala exportcentrum varit bristfällig av t.ex. följande skäl: styrgrupp har bestått enbart av nationella aktörer och inga representanter för de aktörer som har ansvaret för att etablera regionala exportcentrum. Det saknas en dialog med styrgruppen och information om vad som avhandlas på styrgruppsmötena.