prop · H70341 · 2019-11-27 00:00:00 — Sådana bedömningar bör därför integreras i Sidas arbete på ett systematiskt sätt, exempelvis genom att handläggare för det humanitära biståndet och det långsiktiga utvecklingssamarbetet arbetar gemensamt med analys, planering och målformulering. granskning visar att det finns utrymme för förbättringar i detta avseende. Analyser görs gemensamt i viss utsträckning, men det förekommer också dubbelarbete. Exempelvis görs likartade analyser som resulterar i olika dokument, såsom humanitära krisanalyser och strategiplaner, istället för en gemensam analys som kan användas i olika dokument. När det gäller gemensam planering av insatser har endast identifierat ett fåtal fall där samverkan mellan de två biståndsformerna har förekommit. erfar att gemensam planering av insatser till stor del är avhängigt möjligheten att finansiera insatserna gemensamt, men sådan samfinansiering förekommer inte i den utsträckning som det skulle kunna göra. Något som också skulle kunna underlätta gemensam planering är gemensam målformulering, i de fall då det är lämpligt med hänsyn till de humanitära principerna. har dock endast funnit ett fåtal Sidainsatser med gemensamma målformuleringar. En anledning till att gemensam målformulering inte förekommer i någon större utsträckning är, enligt bedömning, avsaknaden av gemensamma målformuleringar på strateginivå för de två biståndsformerna. Dokument med oklar status gör Sidas interna styrning otydlig konstaterar att var Sidas verksamhetsplaner de enda styrdokument som nämnde samverkan. Verksamhetsplanerna tydliggör att samverkan är ett prioriterat område, att det ska finnas effektiva former för samspel och en helhetssyn i analysarbetet. De går däremot inte in i detalj på hur detta ska gå till och fungerar därför inte som ett verktyg i det dagliga arbetet. Utöver verksamhetsplanerna fanns ett flertal dokument rörande samverkan på , men det framgick inte av dessa dokument om de har en styrande funktion. Ingen av de Sidaanställda på utlandsmyndigheterna som har intervjuat nämnde dessa dokument. bedömer att det är av särskild vikt att det med tydlighet framgår vilka dokument som är styrande, eftersom Sidas handläggare har ett stort antal prioriterade perspektiv utöver samverkan att förhålla sig till (exempelvis jämställdhet och miljö). R I K S R E V I S I O N E N S I D A S H U M A N I T Ä R A B I S T Å N D O C H L Å N G S I K T I G A U T V E C K L I N G S S A M A R B E T E De humanitära fokalpunkterna gavs inte tillräckliga förutsättningar för samverkan De humanitära fokalpunkterna är handläggare på utlandsmyndigheterna. Deras arbetsuppgifter inkluderar frågor som rör både det långsiktiga utvecklingssamarbetet och det humanitära biståndet. bedömer att dessa humanitära fokalpunkter har en nyckelroll i samverkansarbetet, bland annat på grund av att en betydande del av kommunikationen mellan den humanitära enheten i och utlandsmyndigheterna förväntas gå genom dem. bedömer dock att dessa personer inte gavs tillräckliga förutsättningar för att axla denna nyckelroll . Den tid som var avsatt för humanitär samordning på utlandsmyndigheterna i dessa personers tjänster var i flera fall inte tillräcklig, och arbetet försvårades av att de sällan hade någon tidigare erfarenhet av att arbeta med humanitära frågor. granskning visar att regeringen och Sida genom sin styrning har tydliggjort att samverkan mellan humanitärt bistånd och långsiktigt utvecklingssamarbete är en prioriterad fråga i svenskt bistånd. anser dock att regeringen och Sida kan förbättra förutsättningarna så att denna prioritering får ett större genomslag i genomförandet av svenskt bistånd. lämnar därför följande rekommendationer till regeringen och Sida. •Att fastställa gemensamma målformuleringar på strateginivå för det humanitära biståndet och det långsiktiga utvecklingssamarbetet. Gemensamma strategimål kan förbättra Sidas förutsättningar för att arbeta med gemensam analys, planering och målformulering, samt för att använda sig av samfinansiering och samrapportering. •Att säkerställa att det finns styrdokument som specificerar hur samverkan ska implementeras i verksamheten. •Att vidareutveckla arbetsformer som underlättar samverkan i analys, planering och målformulering i insatser. •Att säkerställa att de tekniska möjligheter som finns för att samfinansiera och samrapportera insatser kan användas i verksamheten när så är lämpligt. •Att säkerställa att de humanitära fokalpunkterna har tillräcklig kompetens och får den arbetstid som behövs för att möjliggöra samverkan. 8R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Nedan presenteras och förklaras några av de begrepp som är centrala för läsningen av granskningsrapporten. Bistånd: En utgångspunkt för genomförandet av det svenska biståndet är att svenskt bistånd ska ges i enlighet med /DAC:s1 definition av Official Development Assistance ().2 Denna definition säger att är det stöd som ges av offentliga aktörer, exempelvis regeringar och stater samt att det är transaktioner som ges i huvudsyfte att främja ekonomisk utveckling och välfärd i utvecklingsländer.3 Vidare ska stödet ges med förmånliga villkor, antingen enbart som bidrag, eller som mjuka lån där ska utgöras av bidrag.4 Humanitära kriser och humanitära katastrofer: Sida delar in det humanitära biståndet i tre kategorier: större kriser (pågående humanitära kriser), andra kriser (mindre kriser och regionala insatser) och en reserv som behålls i beredskap för plötsligt uppkomna kriser. I denna granskning avser begreppet humanitära kriser de kriser som Sida kategoriserar som större kriser och andra kriser. Begreppet humanitära katastrofer avser i denna granskning det som Sida kallar för plötsligt uppkomna kriser.5 Samverkan kan främst ske inom ramen för insatser som avser humanitära kriser. I det akuta skede som inträder efter humanitära katastrofer är fokus för det humanitära biståndet snarare livräddande insatser. Humanitärt bistånd: Med humanitärt bistånd avses akut hjälp som ges vid nödsituationer. humanitära bistånd ska utgå från globala humanitära behov och de humanitära principerna, fastställda av FN.6 De humanitära principerna är följande: •Humanitet: Mänskligt lidande ska avhjälpas oberoende av vart det än uppstår. 1OECD/DAC: () vid och utveckling (). 2017/18:1. Budgetpropositionen , utgiftsområde 7, s. 9; bet. 2017/18:UU2; rksr. 2017/18:95. 3OECD/DAC tillhandahåller en lista över de länder som räknas in bland de länder och territorium som klassas som utvecklingsländer. Endast stöd till dessa länder klassas som , se /DAC:s, ”Definition of ”, hämtad . 4OECD/DAC, ”Definition of ”, hämtad . 5Sida, ”Pågående humanitära kriser 2017”, hämtad . 6FN Resolution 46/182, Strengthening of the coordination of humanitarian assistance of the United Nations, 1991. har beslutat om ett antal följdresolutioner som bekräftat och gjort tillägg till ovanstående resolution, se FN, ””, hämtad . R I K S R E V I S I O N E N S I D A S H U M A N I T Ä R A B I S T Å N D O C H L Å N G S I K T I G A U T V E C K L I N G S S A M A R B E T E •Neutralitet: Humanitära aktörer ska inte ta ställning då humanitära biståndsinsatser genomförs vid väpnade konflikter. Humanitära aktörer ska inte heller engagera sig i tvister av politisk, religiös eller ideologisk natur. •Oberoende: Det humanitära biståndet ska vara politiskt, ekonomiskt och militärt oberoende och vara oavhängigt från icke-humanitära hänsyn. •Opartiskhet: Det humanitära biståndet ska utgå från nödlidande människors behov, oberoende av kön, etnicitet, klass, religion eller politisk åskådning.7 Långsiktigt utvecklingssamarbete: Med detta begrepp avses utvecklingsinsatser vars syfte är att bidra till långsiktig utveckling och fattigdomsminskning. Detta stöd ges ofta i form av varaktigt bistånd till andra länder. Partnerländer: Med detta begrepp avses i den här granskningen de länder som får svenskt internationellt bistånd. För att få svenskt bistånd ska partnerländerna vara klassade som utvecklingsländer av /DAC.9 Resiliens: Begreppet resiliens har fått en central roll i regeringens styrning av samverkan mellan humanitärt bistånd och långsiktigt utvecklingssamarbete.10 Begreppet definieras på olika sätt i olika dokument. I denna granskning använder sig av regeringens definition i Strategi för humanitära bistånd genom (Sida) 2017–2020, där människors och samhällens resiliens definieras som ”motståndskraft, återhämtnings- och anpassningsförmåga mot kriser och katastrofer”.11 Samarbetspartner: Med detta begrepp avses de aktörer som genomför svenskt bistånd på uppdrag av Sida. Det kan till exempel vara regeringar i partnerländer, multilaterala organisationer såsom () och Programme, eller civilsamhällesorganisationer såsom den internationella rödakorsrörelsen. Samverkan: definierar begreppet samverkan som ”ett gemensamt handlande för att nå ett visst ändamål”.12 Enligt riksdag och regering är ändamålet 7OCHAs, “OCHA on Message: Humanitarian ”, hämtad ; Sida, ”Två sorters bistånd”, hämtad . 9OECD/DAC, ”Definition of ”, hämtad . 10I de dokument som är centrala för och regeringens styrning av det svenska utvecklingssamarbetet och det humanitära biståndet (se bilaga 3) som har gått igenom för denna granskning nämns resiliens i samband med samverkan i den Biståndspolitiska plattformen , se Regeringens skrivelse 2013/14:131 Biståndspolitisk plattform, s. 13, bet. 2013/14:UU20; rskr 2013/14:304. 11Regeringsbeslut UD2017/01299/KH, Strategi för humanitära bistånd genom (Sida) 2017–2020, s. 2. 12Svenska Ordböcker, ”Samverkan”, hämtad . 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N i det här fallet att skapa synergieffekter för att uppnå det övergripande målet med svenskt bistånd.13 utgångspunkt är att synergieffekter är en positiv effekt där summan är större än de enskilda delarna tillsammans.14 tolkar regeringens intentioner med samverkan som att synergieffekterna ska bidra till långsiktig och hållbar utveckling, förebyggande av kriser och katastrofer, och ökad resiliens (se definition av resiliens ovan).15 Samverkan ses således som ett medel som, i den mån det är lämpligt, ska användas för att uppnå målen för respektive biståndsform. ser därmed inte samverkan som ett mål i sig. Det ska i detta sammanhang noteras att regeringen och Sida använder en rad olika begrepp för att beskriva det som kallar samverkan: samordning, samstämmighet, samarbete, samspel och samverkan.16 Samverkan benämns också som ett nexus mellan det humanitära biståndet och det långsiktiga utvecklingssamarbetet.17 2017/18:1 Budgetpropositionen – Utgiftsområde 7, bet. 2017/18:UU2, rskr 2017/18:95, rskr 2017/18:96; Regeringsbeslut UD2017/01299/KH, Strategi för humanitära bistånd genom (Sida) 2017–2020; se också Regeringens skrivelse 2013/14:131 Biståndspolitisk plattform, bet. 2013/14:UU20; rskr 2013/14:304; Regeringens skrivelse 2016/17:60 för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd, bet. 2016/17:UU11, rskr 2016/17:235. 14Detta är också hur begreppet tolkas i , se Ordböcker, ”Synergieffekter”, hämtad . 15Se exempelvis prop. 2017/18:1 Budgetpropositionen – Utgiftsområde 7; Regeringsbeslut UD2017/01299/KH, Strategi för humanitära bistånd genom (Sida) 2017–2020. 16För ”samarbete” och ”samordning” se till exempel Regeringens skrivelse 2016/17:60 för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd, s. 42; för samspel, se till exempel: Sida, Samspel mellan humanitärt bistånd och utvecklingssamarbete – från VP-prioritering till praktik, 2017. 17Intervju fyra personer UD #1, se också Professionals in Humanitarian and Protection, “What is the "humanitarian-development-peace nexus"?”, hämtad R I K S R E V I S I O N E N S I D A S H U M A N I T Ä R A B I S T Å N D O C H L Å N G S I K T I G A U T V E C K L I N G S S A M A R B E T E 1.1 Introduktion och motiv till granskning Den del av internationella bistånd som finansieras genom (Sida) är indelat i två biståndsformer: humanitärt bistånd och långsiktigt utvecklingssamarbete. Det långsiktiga utvecklingssamarbetet avser varaktigt stöd till andra länders utveckling, medan humanitärt bistånd är det stöd som ger vid kriser och katastrofer som orsakas av exempelvis svältkatastrofer eller flyktingsituationer.18 förmedlade Sida bistånd för . Av dessa gick till humanitärt bistånd och till långsiktigt utvecklingssamarbete.19 bedrev långsiktigt utvecklingssamarbete med 25 länder , och i 18 av dessa länder förelåg även hjälpbehov som Sidas humanitära bistånd svarade mot.20 har behovet av humanitärt bistånd ökat i världen, bland annat på grund av långdragna väpnade konflikter och klimatrelaterade katastrofer. FN räknade med att omkring 131,7 miljoner människor var i behov av humanitär hjälp för sin överlevnad,21 vilket är sex miljoner fler än 2016.22 Humanitärt bistånd och långsiktigt utvecklingssamarbete handläggs separat i många givarländer, så också inom Sida. Denna uppdelning härrör från de olika tillvägagångssätt som historiskt sett har använts i genomförandet av de två biståndsformerna. Det långsiktiga utvecklingssamarbetet har främst syftat till att stärka partnerländernas system och strukturer, och har därför genomförts i samarbete med dessa länders regeringar. Humanitärt bistånd har däremot ofta genomförts oberoende av regeringarna i de länder där hjälpinsatser har behövts.23 Det humanitära biståndets oberoende har sitt ursprung i de humanitära principerna om humanitet, opartiskhet, neutralitet och självständighet. Dessa principer innebär att humanitära aktörer ska rädda liv och mildra lidande oavsett vart det uppstår och bistå människor efter behov utan diskriminering. 18Sida, ”Två sorters bistånd”, hämtad . 19Sida, Sidas årsredovisning 2017, 2018, s. 212–213. Sida gör också utbetalningar till multilaterala organisationer efter beslut av regeringen eller . uppgick dessa utbetalningar sammanlagt till . 20Sida, Sidas årsredovisning 2017, 2018. Se också bilaga 2. 21OCHA, Global Humanitarian 2019, 2019, s. 4–5. 22OCHA, Global Humanitarian 2016, 2016, s. 4. 2016 beräknades 125,3 miljoner människor vara i behov av hjälp. 23Macrae, J. “The continuum is dead, long live resilience”, i Voice Out Loud, utgåva 15, maj, 2012. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Humanitära aktörer ska heller inte ta ställning i konflikter, samt vara oberoende av icke-humanitära överväganden och politiska, ekonomiska och militära makthavare.24 Givet det humanitära uppdragets särart anses det viktigt att det humanitära biståndet vid behov kan särskiljas från det långsiktiga utvecklingssamarbetet, då det senare ofta rör politiskt känsliga frågor som demokrati och mänskliga rättigheter.25 Uppdelningen mellan de två biståndsformerna är därmed angelägen. är samverkan mellan biståndsformerna viktig för att skapa hållbara lösningar efter en humanitär katastrof eller kris, bland annat för att undvika glapp i övergången mellan humanitära biståndsinsatser och långsiktigt utvecklingssamarbete. Samverkan är även viktig för att stärka motståndskraften i utsatta samhällen mot klimatrelaterade katastrofer.26 I då de humanitära behoven ökar, som de humanitära appellerna endast är finansierade till ,27 tillmäts samverkan allt större betydelse i internationella överenskommelser.28 Att avgöra när samverkan är lämplig är dock en balansakt för inblandade aktörer, eftersom de humanitära principerna måste respekteras.29 Samverkan kan främst ske inom ramen för insatser som avser utdragna kriser. I det akuta skede som inträder efter humanitära katastrofer är fokus för det humanitära biståndet snarare livräddande insatser. Sammanfattningsvis är samverkan, vid rätt tillfälle och rätt genomförd, ett sätt att göra de samlade biståndsinsatserna mer effektiva. 24GHD, ”Good Humanitarian ”, hämtad . Enligt Regeringsbeslut UD2017/01299/KH, Strategi för humanitära bistånd genom (Sida) 2017–2020 ska humanitära bistånd utgå från FN-resolution 46/182 Strengthening of the coordination of emergency humanitarian assistance som fattade beslut om 1991. har beslutat om ett antal följdresolutioner som bekräftat och gjort tillägg till resolution 46/182, se FN, ””, hämtad . 25Se exempelvis Audet, “From disaster relief to development assistance: Why simple solutions don’t work”, 2015; Mosel och , Remaking the case for linking relief, rehabilitation and development: How LRRD can become a practically useful concept for assistance in difficult places, 2014; , Linking Relief and Development: than old solutions for old problems?, 2013; Pieterse (red. ), World Orders in the Making: Humanitarian and Beyond 1998; UNEG, The Humanitarian – Development Nexus – What do evaluations have to say?, 2018. 26Se till exempel /DAC, ”Humanitarian ”, hämtad . 27OCHA, Global Humanitarian 2019, 2019, s. 4. 28Sveriges regering har bland annat åtagit sig att följa internationella åtaganden inom ramarna för Agenda 2030 (Regeringens skrivelse 2015/16:182 Politiken för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030) Good Humanitarian (GHD, ”Good Humanitarian ”, hämtad ); Grand Bargain (Agenda for Humanity, ”Grand Bargain”, hämtad ); New of Working (OCHA, New of Working, 2017); (UN Decision 1/CP.21 Adoption of the Agreement (FCCC/CP/2015/10/Add.1, 2015); för Katastrofriskreducering (UNISDR, Sendai Framework for Disaster Risk Reduction 2015-2030, 2015). 29Regeringsbeslut UD2017/01299/KH, Strategi för humanitära bistånd genom (Sida) 2017–2020, s. 2. R I K S R E V I S I O N E N S I D A S H U M A N I T Ä R A B I S T Å N D O C H L Å N G S I K T I G A U T V E C K L I N G S S A M A R B E T E har riksdag och regering vid upprepade tillfällen understrukit vikten av ökad samverkan mellan humanitärt bistånd och utvecklingssamarbete.30 och regeringens mål med samverkan är att skapa synergier för ett mer effektivt svenskt bistånd.31 Enligt regeringen bör det långsiktiga utvecklingssamarbetet verka för att förhindra att humanitära kriser uppstår, blir utdragna eller återkommer. Det humanitära biståndet å sin sida bör bidra till att stärka motståndskraft och återhämtnings- och anpassningsförmåga vid katastrofer och kriser.32 Vidare innebär samverkan att utvecklingsaktörer ska vara närvarande vid humanitära kriser för att avlasta de humanitära aktörerna och främja långsiktiga lösningar på problem. I detta sammanhang ska aktörerna arbeta parallellt (det vill säga i samverkan), snarare än i sekvens.33 understryker regeringen att detta samspel måste ske på ett sådant sätt att de humanitära principerna respekteras.34 Att riksdag och regering uppmuntrar till samverkan är därmed inget nytt i svenskt bistånd, men det är en fråga som av ovan nämnda skäl har tillmätts större betydelse . Det innebär att även om uppdelningen mellan de två biståndsformerna fyller en viktig funktion, så är det angeläget att den kan överbryggas när så är lämpligt för att öka biståndets effektivitet. Detta gör att samverkan mellan humanitärt bistånd och långsiktigt utvecklingssamarbete är ett relevant område att granska. 30Se till exempel prop. 2017/18:1 Budgetpropositionen – Utgiftsområde 7, s. 51, bet. 2017/18:UU2, rskr 2017/18:95, rskr 2017/18:96; Regeringens skrivelse 2016/17:60 för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd, s. 40, bet. 2016/17:UU11, rskr 2016/17:235; , Rädda liv och lindra nöd – policy för humanitära bistånd 2010–2016, 2010, s. 7 (upphävdes genom regeringsbeslut ); prop. 2002/03:122 Gemensamt ansvar: politik för global utveckling, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112. I bilaga 3 finns en förteckning över dokument som har varit centrala för svenskt utvecklingssamarbetet . 2017/18:1, Budgetpropositionen - Utgiftsområde 7, s. 17, 52 och 54, bet. 2017/18:UU2, rskr 2017/18:95, rskr 2017/18:96; prop. 2002/03:122. Gemensamt ansvar: politik för global utveckling, s. 40, bet. 2003/04:UU3 politik för global utveckling, rskr 2003/04:112; Regeringens skrivelse 2016/17:60 för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd, s. 40, bet. 2016/17:UU11, rskr 2016/17:235, s. 40–41; Regeringens skrivelse 2013/14:131- Biståndspolitisk plattform, s. 16, 31, bet. 2013/14:UU20; rskr 2013/14:304; Regeringsbeslut 2017-12- 21, Bilaga: Riktlinjer för strategier inom svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd, s. 6. 32Regeringens skrivelse 2016/17:60 för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd, s. 40–41, bet. 2016/17:UU11; Regeringsbeslut UD2017/01299/KH, Strategi för humanitära bistånd genom (Sida) 2017–2020, s. 6. 33Regeringens skrivelse 2016/17:60 för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd, s 42, 47; , Rädda liv och lindra nöd – policy för humanitära bistånd 2010–2016, 2010 (upphävdes genom regeringsbeslut ). 34Regeringsbeslut UD2017/01299/KH, Strategi för humanitära bistånd genom (Sida) 2017–2020, s. 2. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Sidas har utvärderat sitt humanitära bistånd , men inte med fokus på samverkan.35 gjorde Sida en intern utvärdering av samspelet mellan humanitärt bistånd och långsiktigt utvecklingssamarbete inom myndigheten. Utvärderingen visade att det var oklart för Sidas personal hur samverkan ska implementeras i praktiken, och att det endast fanns anekdotisk information om insatser där samverkan hade lett till synergieffekter.36 Expertgruppen för biståndsanalys () har också uppmärksammat betydelsen av att länka det humanitära biståndet och det långsiktiga utvecklingssamarbetet närmare varandra för ett mer effektivt bistånd vid till exempel flyktingkriser. konstaterar att ”[ett] utvecklingsbistånd som bidrar till att stärka lokala system för att möta kriser utgör en tydlig koppling till det humanitära arbetet”37 och att kraven på långsiktighet i det humanitära biståndet har ökat i och med att humanitära kriser har blivit mer utdragna under de senaste åren.38 presenterade också en rapport om länken mellan humanitärt bistånd och långsiktigt utvecklingssamarbete inom ramen för den flyktingkris som uppstått i samband med kriget i Syrien.39 Rapporten finner bland annat att det finns samarbetssvårigheter mellan de två biståndsformerna på grund av skilda arbetskulturer och bristande tillit, även om arbetet med gemensamma strategier och planering fungerat relativt bra. 1.2 Begreppen samverkan och resiliens I denna granskning definierar samverkan som ”ett gemensamt handlande för att nå ett visst ändamål”.40 Ändamålet i det här fallet, såsom definierat av riksdag och regering, är att skapa synergieffekter för att uppnå det övergripande målet med svenskt bistånd.41 utgångspunkt är att 35Sida, Evaluation of Sidas humanitarian assistance, 2010; Sida, Evaluation of Sidas humanitarian assistance, 2016. Utvärderingen innehåller ett avsnitt om samverkan med långsiktigt utvecklingssamarbete, men det är inte fokus för utvärderingen, se Sida, Evaluation of Sidas humanitarian assistance, 2016 s. 40–44. 36Sida, Samspel mellan humanitärt bistånd och utvecklingssamarbete – från VP-prioritering till praktik, 2017, s. 8–11. Utvärderingen bygger på intervjuer med Sidaanställda och består av en rapport på elva sidor. 37EBA, Biståndsanalys 2018, 2018, s. 14–15. 39Kocks m.fl., Humanitarian and Development Responses to Forced Migration, 2018:02, 2018. 40Svenska Ordböcker, ”Samverkan”, hämtad . 2017/18:1 Budgetpropositionen – Utgiftsområde 7, bet. 2017/18:UU2, rskr 2017/18:95, rskr 2017/18:96; Regeringsbeslut UD2017/01299/KH, Strategi för humanitära bistånd genom (Sida) 2017–2020; se också Regeringens skrivelse 2013/14:131 Biståndspolitisk plattform, bet. 2013/14:UU20; rskr 2013/14:304; Regeringens skrivelse 2016/17:60 för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd, bet. 2016/17:UU11, rskr 2016/17:235. R I K S R E V I S I O N E N S I D A S H U M A N I T Ä R A B I S T Å N D O C H L Å N G S I K T I G A U T V E C K L I N G S S A M A R B E T E