prop · H60375 · 2019-03-19 00:00:00 — Punkt 3 om kameraövervakning av vilt*: har ställt sig bakom det som utskottet anfört om kameraövervakning av vilt och har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:MJU4 s. 12 f.). har därmed bifallit motionerna 2016/17:145 yrkande 2, 2016/17:146 yrkande 3 och 2016/17:2445 yrkande 9. Behandlingen av tillkänna- givandet redovisas under rskr. 2016/17:27 (Ju 27). Följande punkt är inte slutbehandlad: 2. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Prop. 2016/17:1, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (N 81) och 2017/18:75 (N 53). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23*: Riks- dagen ställer sig bakom det som utskottet anför om regeringens resultat- redovisning för utgiftsområde 23 och har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:MJU2 s. 10 f.). Ändringar i enlighet med tillkännagivandet har genomförts i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.5) genom att delmål för resultatområdet En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja har tagits fram. Ändringar i enlighet med tillkännagivandet har genomförts i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.6) genom att delmål för resultatområdet En sammanhållen landsbygdspolitik har tagits fram. Delmålen utgår från de tre dimensionerna av hållbar utveckling i Agenda : den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga. Dessutom har val av indikatorer förtydligats och förändringar av indikatorer har förklarats och motiverats. Ärendet bereds vidare. Följande punkt är inte slutbehandlad: 1. 2016/17:21, skr. 2016/17:20, 2016/17:1763, 2016/17:2531 yrkande 1, 4 och 13, 2016/17:3509 yrkande 7 och 19, 2016/17:3510 yrkande 5 och 13, 2015/16:2778 yrkande 1, 2016/17:3507 yrkande 4 och 8, 2016/17:3510 yrkande 8, 2016/17:3512 yrkande 31 och 34, 2016/17:3513 yrkande 6 och 13, 2016/17:1621, 2016/17:3391 yrkande 37, 2016/17:2530 yrkande 2, 2016/17:3524 yrkande 4, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (N 83) och 2017/18:75 (N 54). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om sårbarhet i transportsystemet*: ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ta fram en nationell strategi för gränsöverskridande järnvägstrafik för att minska sårbarheten i transportsystemet och har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:TU4 s. 32) och därmed bifallit motionerna 2016/17:1763, 2016/17:2531 yrkande 13, 2016/17:3509 yrkande 7 och 2016/17:3510 yrkande 13 samt delvis bifallit motion 2015/16:2778 yrkande 1. I regeringens beslut om nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029 ingår investeringar som syftar bl.a. till ökad robusthet för transportsystemet som helhet och därmed även för gränsöverskridande transporter. Av stor vikt för att minska sårbarheter i transportsystemet är därutöver regeringens beslut att Trafik- verket fr.o.m. ansvarar för övergripande samordning och planering av krisberedskap och det civila försvaret för transport- området, genom följande tillägg i förordningen (2010:185) med instruk- tion för : ”ska med utgångspunkt i ett trafik- slagsövergripande perspektiv samverka med andra aktörer och därvid vidta åtgärder i syfte att utveckla och samordna krisberedskap och planering för höjd beredskap inom transportområdet. I detta ingår att bedriva omvärldsbevakning och analys samt att stödja andra myndigheter med expertkompetens inom området.” Detta har lett till bättre förutsätt- ningar för planering och samverkan mellan myndigheter och med näringslivet. Regeringen har i skrivelsen Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029 (skr. 2017/18:278) redogjort för vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av tillkännagivandet och konstaterar att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat. Punkt 13 om införandet av ERTMS*: ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör verka för att införandet av ERTMS sker samordnat med grannländer och i nära samråd med branschaktörerna samt med beaktande av järnvägens totala funktionssätt och har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:TU4 s. 58 f.) och därmed bifallit motion 2016/17:2531 yrkande 4. Regeringen uppdrog åt att ta fram ett förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2029. I direktiven för uppdraget angav regeringen att ”bör verka för att införandet av det EU-gemensamma signalsystemet för tåg, (), sker samordnat med grannländer och i nära samråd med branschaktörerna samt med beaktande av järnvägens totala funktionssätt.” Uppdraget redovisades . Regeringen har i skrivelsen om Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018– 2029 (skr. 2017/18:278) redogjort för vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av tillkännagivandet och konstaterar att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat. Punkt 14 om regionala flygplatser*: ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen i sin aviserade flygstrategi bör värna de regionala flygplatserna och har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:TU4 s. 62) och därmed bifallit motionerna 2016/17:3507 yrkande 4, 2016/17:3510 yrkande 8, 2016/17:3512 yrkande 34 och 2016/17:3513 yrkande 13 samt delvis bifallit motionerna 2016/17:1621, 2016/17:3391 yrkande 37 och 2016/17:3509 yrkande 19. Regeringen beslutade om en nationell flygstrategi, En svensk flygstrategi för flygets roll i framtidens transportsystem (N2017/00590/MRT). I flygstrategin understryker regeringen de regionala icke-statliga flygplatsernas betydelse i transportsystemet för att uppnå en god tillgänglighet i hela landet. De statliga bidragen till de icke-statliga flygplatserna är därför betydelsefulla för finansieringen av driften av dessa flygplatser, men bör ses ur ett trafikslagsövergripande perspektiv vilket innebär att stöd ska kunna lämnas till en flygplats om det saknas tillfredsställande kollektiva transportalternativ. Stödet ska ses som ett komplement till flygplatsernas egen finansiering genom rörelseintäkter. Långsiktigt hållbara förutsättningar för statligt stöd till icke-statliga flygplatser ska eftersträvas som ökade möjligheter till effektivisering och användande av ny teknik bör kunna minska behoven av offentliga stöd till flygplatser. Europeiska kommissionen har inom ramen för det allmänna gruppundantaget (GBER – general block exemption regulation) antagit reviderade regler för stöd till flygplatser. De nya reglerna är i linje med det förslag som har lämnat till kommissionen och innebär exempelvis att driftstöd kan ges till flygplatser med färre än 200 000 resenärer . De nya reglerna ska genomföras i för att på så sätt skapa ökad förutsägbarhet och stabilitet avseende möjligheterna till offentligt ekonomiskt stöd till små regionala flygplatser. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22 s. 49) konstaterade regeringen att det aktuella tillkänna- givandet med detta är slutbehandlat. Vid behandlingen av budgetproposi- tionen konstaterade trafikutskottet att utskottet inte delade regeringens bedömning att tillkännagivandet är slutbehandlat (bet. 2017/18:TU1). I enlighet med utskottets förslag riktade ett nytt tillkännagivande till regeringen om behovet av en nationell flygstrategi som värnar de regionala flygplatserna, se N 56. () interna arbete med en översyn av de svenska icke statliga flygplatserna, i enlighet med den nationella flygstrategin, har påbörjats och fortsatt för att ligga som grund för att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke statliga flygplatser. Översynens övergripande utgångspunkter är de transportpolitiska målen och översynen omfattar de stöd som staten bidrar med till icke statliga flygplatser. Inriktningen är att översynen ska vara klar . Ärendet bereds vidare. Punkt 19 om vissa frågor om upphandling av infrastruktur*: ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör tillse att inför beslut om investeringar och upphandlingar i väg och järnväg gör en bred analys av vilken metod som ger störst effektivitet, nytta och produktivitet samt uppmuntrar till innovation i anläggningsbranschen. Detta har tillkännagett för regeringen (bet. 2016/17:TU4 s. 104 f.) och därmed bifallit motionerna 2016/17:2530 yrkande 2, 2016/17:2531 yrkande 1, 2016/17:3507 yrkande 8, 2016/17:3510 yrkande 5, 2016/17:3512 yrkande 31 och 2016/17:3513 yrkande 6 samt delvis bifallit motion 2016/17:3524 yrkande 4. Regeringen tydliggjorde i uppdraget till att ta fram förslag till nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transport- infrastruktur och trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur att inför beslut om investeringar och upphandlingar i väg och järnväg ska göra en bred analys av vilken metod som ger störst effektivitet, nytta och produktivitet samt uppmuntrar till innovation i anläggningsbranschen. Detsamma tydliggjordes i den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen –2029. En hög produktivitet och innovation i anläggningsbranschen är en av förutsättningarna för att de medel staten tilldelar infrastrukturområdet ska användas effektivt. Med en ökad produktivitet och innovationsgrad är ambitionen att få mer infrastruktur för pengarna. Det är därför enligt planbeslutet av största vikt att och entreprenadbranschen fortsatt verkar för ökad produktivitet och innovationsgrad. Regeringen uppdrog åt Trafikanalys att analysera och utvärdera arbete för att öka produktivitet och innovationsgrad inom anläggningsbranschen (N2014/01057/TIF). Trafikanalys redovisade uppdraget i slutrapporten för ökad produktivitet och innovation i anläggningsbranschen (N2017/02483/TIF). Trafikanalys redogör i rapporten för att ambitionen avseende produktivitetsarbete är hög och arbetet går åt rätt håll, men att det tar tid och måste få ta tid. Regeringen avser att fortsätta att följa utvecklingen på detta område noga och uppdrog åt att , , redovisa resultat av myndighetens arbete för ökad produktivitet (N2017/06132/TIF). Uppdraget innebär att ska redogöra för och återrapportera till regeringen om arbete för att verka för en ökad produktivitet i anläggningsbranschen samt en särskild uppföljning av entreprenad- kontrakt. första återrapportering av uppdraget lämnades (N2018/02484//TIF). pekar i rapporten på en positiv utveckling av effekterna av genomförda strategier men för att bättre kunna ge en samlad bild över produktivitetsutvecklingen behöver mätningen av produktivitet utvecklas. Detta kommer att utvecklas i Regeringen har i skrivelsen om Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029 (skr. 2017/18:278) redogjort för vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av tillkännagivandet och konstaterar att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat. Följande punkt är inte slutbehandlad: 14. 2016/17:1, bet. behandlad, se skr. 2016/17:75 (N 84) och 2017/18:75 (N 55). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 3 om när det gäller c): har bemyndigat regeringen att vidta de åtgärder som krävs för att genomföra en fusion mellan i enlighet med vad regeringen förordat. vidtogs åtgärder för att genomföra fusionen. Regeringen beslutade att underteckna fusions- planen mellan och (tidigare SP ) samt vidta de övriga åtgärder som är nödvändiga för att genomföra fusionen. Bolagen inom har slutfört processen och genomfört fusionen. Genom fusionen har upplösts och verksamheten har övergått i . Sedan fusionen är staten ägare till samtliga aktier i som är moderbolag i . Punkten är slutbehandlad. 2016/17:3468 yrkande 14, 2016/17:2737, bet. 2016/17:CU8 behandlad, se skr. 2017/18:75 (N 57). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 8 om fordonsrelaterade skulder och fordonsmålvakter*: har tillkännagett för regeringen att den bör se över möjligheten att skärpa lagstiftningen mot fordonsmålvakter. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22 s. 55) framför regeringen att den har sett ett behov av att vidta olika åtgärder i syfte att minska förekomsten av s.k. fordonsmålvakter. Bland annat avser regeringen att se över hur lag- stiftningen kan skärpas för att minska förekomsten av s.k. fordons- målvakter. Vidare föreslog regeringen i budgetpropositionen att anvisas –2020 som ett riktat statsbidrag till kommuner. Regeringens avsikt är att dessa medel bör användas för att öka bortforsling, uppställning och skrotning av de aktuella fordonen. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:TU1, rksr. 2017/18:104). Regeringen beslutade förordningen (2018:1594) om bidrag till kommuner för kostnader för flyttning, uppställning och skrotning av vissa fordon. Förordningen trädde i kraft . Därutöver har (Närings- departementet) utrett hur en skärpt lagstiftning mot fordonsmålvakter bör utformas i promemorian Översyn av lagstiftningen mot s.k. fordons- målvakter (2018:33). Promemorian har varit föremål för remiss- behandling. Ärendet bereds vidare. Följande punkt är inte slutbehandlad: 8. 2016/17:2530 yrkande 18, 2016/17:3374 yrkande 15, 2016/17:2530 yrkande 21, 2016/17:2103, 2016/17:3391 yrkande 16, bet. 2016/17:TU10 behandlad, se skr. 2017/18:75 (N 58). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om en strategi för luftfarten*: har tillkännagett för regeringen att den bör utforma en nationell flygstrategi som syftar till att säkerställa flygets konkurrenskraft. har vidare ansett det otillfredsställande att regeringen har valt att redovisa ett föregående tillkännagivande om en strategi för luftfarten som slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:295). I det tillkännagivandet har tillkännagett för regeringen att en luftfartsstrategi för stärkt konkurrens- kraft för flyget bör tas fram (bet. 2014/15:TU7, rskr. 2014/15:144). beslutade regeringen om en nationell flygstrategi, En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem (N2017/00590/MRT). Flygstrategin togs fram i samråd med såväl bransch som myndigheter. Flygstrategin innehåller sju fokusområden som adresserar de möjligheter och utmaningar som följer av samhälls- och omvärldsutvecklingen. Förutsättningarna för flyget i ska förbättras som flygets miljö- och klimatpåverkan ska minska. Flygstrategin tar upp bl.a. betydelsen av ett hållbart flygresande, rättvisa villkor och sund konkurrens, betydelsen av att utveckla som nav och storflygplats samt ökad export av svenska varor och tjänster. bör flygstrategin ses i ett bredare perspektiv eftersom ambitionen är att den ska ge synergier tillsammans med strategier och initiativ på andra politikområden. Flygstrategin vägleder det fortsatta arbetet inom luftfartsområdet. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 27–28) konstaterade regeringen att det aktuella tillkännagivandet med detta är slutbehandlat. Vid behandlingen av budgetpropositionen konstaterade trafikutskottet att det inte delar regeringens uppfattning att tillkännagivandet är slutbehandlat utan ser behov av att återigen tillkännager för regeringen att det behövs en flygstrategi med syftet att stärka förutsättningarna för jobb och tillväxt inom flygbranschen och att säkra näringslivets och privatpersoners behov av transporter i hela landet (bet. 2016/17:TU1). beslutade i enlighet med utskottets förslag om ett nytt tillkännagivande (rskr. 2017/18:104), se N 56. höll infrastrukturministern ett uppföljningsmöte med de aktörer som varit med i framtagandet av regeringens flygstrategi. Exempelvis presenterades arbete och aktuellt förhand- lingsarbete i EU om en ny förordning om skydd av konkurrens inom luftfarten. Regeringen har också tillsatt en utredning om styrmedel för att främja användning av biobränsle för flyget (dir. 2018:10) samt internt inom påbörjat den flygplatsöversyn som aviserades i flygstrategin. () interna arbete med en översyn av de svenska icke statliga flygplatserna, i enlighet med den nationella flygstrategin, har påbörjats och fortsatt för att ligga som grund för att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke statliga flygplatser. Översynens övergripande utgångspunkter är de transportpolitiska målen och översynen omfattar de stöd som staten bidrar med till icke statliga flygplatser. Inriktningen är att översynen ska vara klar vid utgången av mars . Regeringen uppdrog åt att genomföra en fördjupad studie avseende utformning av det svenska luftrummet (N2018/02937/SUBT). Studien ska resultera i en luftrumsstrategi, Luftrum 2040, som kan utgöra underlag för uppdrag att genomföra en översyn av luftrummet. Vidare uppdrog regeringen åt att främja hållbara biobränslen för flyg. I uppdraget ingår att ska verka för att inrikesflyget ställer om till fossilfria drivmedel och för att även internationell bunkring vid svenska flygplatser så långt det är möjligt sker med förnybara drivmedel. Regeringen uppdrog även åt Transportstyrelsen att ta fram underlag om obemannade luftfartyg s.k. drönare (N2018/03935/MRT, N2017/02238/MRT [delvis]). Uppdraget ska redovisas till () . Ärendet bereds vidare. Punkt 10 om drönare*: har tillkännagett för regeringen att den bör ta fram en nationell strategi och moderniserad lagstiftning för drönare som både bejakar möjligheterna med ny teknik och värnar flygsäkerheten. Transportstyrelsen beslutade om nya föreskrifter (TSFS 2017:110) om obemannade luftfartyg (UAS) som trädde i kraft . Förslagen till ändringar har bl.a. föranletts av ett ökat behov av att främja teknikutvecklingen, för att hantera ökade risker med allt fler obemannade luftfartyg i luften samt en tydligare synkronisering med regeringens målsättning och strategier så att kan upprätthålla sin position som en stark och innovativ flygindustrination. publicerade Europeiska byrån för luftfarts- säkerhet () ett förslag till regler för användning av drönare inom EU. Ramarna för nya EU-gemensamma regler för drönare har inrättats i och med att och rådets förordning (EU) 2018/1139 av om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet, och om ändring av och rådets förordningar (EG) nr 2111/2005, (EG) nr 1008/2008, (EU) nr 996/2010, (EU) nr 376/2014 och direktiv /30/EU och 2014/53/EU, samt om upphävande av och rådets förordningar (EG) nr 552/2004 och (EG) nr 216/2008 och rådets förordning (EEG) nr 3922/91 trädde i kraft . Utifrån denna är en genomförandeakt och en delegerad akt om drönare under framtagande. Dessa förväntas beslutas . Som ett led i beredningen av tillkännagivandet höll infrastruktur- ministern ett rundabordssamtal med ett antal berörda aktörer. Regeringen uppdrog åt Transportstyrelsen att ta fram underlag om obemannade luftfartyg s.k. drönare (N2018/03935/MRT, N2017/02238/MRT [delvis]). Enligt uppdraget ska underlaget innehålla en fakta- och nulägesbeskrivning av användningen av drönare i samt en analys kring utvecklingsområden för att möjliggöra en fortsatt utveckling och användning av drönare. Underlaget ska därigenom även innehålla en analys av utmaningar i förhållande till användningen av drönare samt eventuella behov av ändringar i det nationella regelverket avseende drönare. Uppdraget ska redovisas till () . Ärendet bereds vidare. Följande punkter är inte slutbehandlade: 1 och 10. 2016/17:3123 yrkande 9, bet. behandlad, se skr. 2017/18:75 (N 59). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 8 om tydlig tidsgräns för myndigheters handläggningstider*: Riks- dagen har tillkännagett för regeringen att den ställer sig bakom det som utskottet anför om tydliga tidsgränser för myndighetens handläggnings- tider. Regeringen uppdrog åt att ta fram ett kunskapsunderlag som visar hur myndigheternas handläggningsprocesser påverkar företagens konkurrenskraft och utveckling samt ge förslag på vilka åtgärder och metoder som är effektiva och ändamålsenliga för att korta handläggningstiderna. Regeringen har därefter uppdragit åt att lämna förslag om kortare handläggningsprocesser för företag i besöksnäringen. Uppdraget ska redovisas (N2018/04122/FF). Ärendet bereds vidare. Följande punkt är inte slutbehandlad: 8. 2016/17:1429, 2016/17:2388 yrkande 1, 2016/17:2530 yrkande 17, 2016/17:3391 yrkande 32, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (N 67). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om villkoren inom åkerinäringen*: har tillkännagett för regeringen att det behövs en utredning för att skyndsamt stärka den svenska åkerinäringens konkurrenskraft. Regeringen beslutade två propositioner med relevans för tillkännagivandet. I propositionen Beställaransvar för ordning och reda på vägarna (prop. 2017/18:209) föreslog regeringen ändringar i de straffrättsliga reglerna om beställaransvar i yrkestrafiklagen (2012:210) och taxitrafiklagen (2012:211). Förslagen innebär att beställaransvaret skärps. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:TU14, rskr. 2017/18:314). I propositionen Förlängd klampning (prop. 2017/18:198) konstaterar regeringen att dagens tidsgräns är alltför begränsad för att i tillräckligt stor utsträckning uppnå det som var regeringens målsättning vid införandet av lagen om åtgärder vid hindrande av fortsatt färd. Regeringen konstaterar vidare i propositionen att det dessutom har framkommit att det kan finnas problem för myndigheterna att t.ex. praktiskt hantera att en åtgärd ska upphöra inom den angivna tiden. Mot denna bakgrund föreslog regeringen att tidsgränsen för åtgärder bör förlängas från 24 . beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:TU14, rskr. 2017/18:314). ett arbete inom EU med omförhandlingar av flera av EU:s rättsakter inom det s.k. mobilitetspaketet. Det omfattar bl.a. tillträdet till godstransport- marknaden inkluderat reglerna om cabotage samt bestämmelserna om kör- och vilotider samt färdskrivare. Förslaget innehåller även special- utformade regler för utstationering av yrkesförare inom vägtransport- området, s.k. lex specialis-regler. Ärendet bereds vidare. Följande punkt är inte slutbehandlad: 1. 2016/17:21, prop. 2016/17:112, mot. 2016/17:821 yrkande 31.2, 2016/17:1235, 2016/17:2531 yrkande 35, 2016/17:3374 yrkande 14.1 och 2016/17:3391 yrkande 38, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (N 68). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om luftfart*: har tillkännagett för regeringen att den bör främja användningen av biodrivmedel i luftfarten genom lämpliga styrmedel och åtgärder som bl.a. att undersöka möjligheten att diffe- rentiera start- och landningsavgifter baserat på bränsle. förslag i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. avsnitt 3.8.5) görs en satsning på utveckling och forskning av biobränsle Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling ökas med 20 miljoner. 2018, och för att stödja utveckling av biobränsle till flyg. regeringen åt en särskild utredare att analysera hur flygets användning av hållbara biobränslen med hög klimatprestanda kan främjas för att bidra till övergången till ett fossilfritt energisystem och minskad klimatpåverkan samt att vid behov föreslå hur det eller de styrmedel som är lämpligast för att minska flygets utsläpp genom användning av hållbara biobränslen bör utformas (dir. 2018:10). Utredaren ska vidare bedöma, dels vilken inblandning av biobränsle som är rimlig att uppnå när styrmedel som utredningen föreslår ska träda i kraft med hänsyn till tillgång och pris på sådana bränslen samt efterfrågan i andra sektorer, dels förutsättningarna för att öka inblandningen av hållbara biobränslen utifrån samma Uppdraget ska redovisas . Följande punkt är inte slutbehandlad: 2. 2015/16:438, 2015/16:737, 2015/16:1938 yrkande 14, 2015/16:1986 yrkande 9, 2015/16:2019 yrkande 31, 2015/16:2039 yrkande 2 och 8, 2015/16:2702 yrkandena 22 och 27, 2015/16:2790 yrkande 7, 2015/16:3210 yrkande 9, 2015/16:3241 yrkande 27, 2016/17:3096 yrkande 9, 2016/17:3118 yrkandena 9 och 18, 2016/17:3351 yrkande 8 och 17, 2016/17:326 yrkande 2, 2016/17:2411 yrkande 2, 2016/17:3347 yrkande 27, 2016/17:3378 yrkande 16 och 17, bet. 2016/17:CU15 redovisad, se skr. 2017/18:75 (N 69). Skrivelsen är inte slutbehandlad.