prop · H60399 · 2019-04-10 00:00:00 — Ytterligare minskad användning av flamskydds- medel, och övriga farliga ämnen som denna typ av elektronik kan innehålla, kan därigenom bidra till att färre drabbas av sjukdomar och skador relaterade till denna typ av kemikalier, och förstärka de hälsomässiga vinsterna. Det är svårt att uppskatta de samhällsekono- miska och hälsomässiga kostnader som använd- ning av miljö- och hälsoskadliga kemikalier medför, och därmed även svårt att uppskatta de vinster som en minskad användning av dessa kan medföra. försökte dock göra en mycket övergripande uppskattning över de hälsoekonomiska vinster som införandet av en kemikalieskatt skulle innebära genom minskad användning av de flamskyddsmedel som viss elektronik kan innehålla. Utredningen beräknade att det s.k. nettonuvärdet (beräknat för en ) skulle bli . Detta kan jämföras med ett alternativ där ingen åtgärd vidtas i men EU:s medlemsländer enas om att införa ytterligare förbud mot flamskyddsmedel. Det alternativet gav ett nettonuvärde på . En höjd skatt borde öka nettonuvärdet av de hälsoekonomiska vinsterna. Effekter för myndigheter och domstolar hanterar och administrerar kemikalieskatten som betalas av aktörer som är P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 godkända som lagerhållare samt av aktörer som tillverkar eller för in viss elektronik från andra EU-länder utan att vara godkända som lager- hållare. Den föreslagna skattehöjningen innebär bl.a. att behöver göra vissa system- anpassningar samt informera berörda företag. kostnader för detta beräknas bli begränsade och kan hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. hanterar och administrerar kemika- lieskatten för skattskyldiga som importerar skattepliktiga elektronikvaror från tredjeland och som inte är lagerhållare i . Den föreslagna skattehöjningen innebär att behöver uppdatera informationsmaterial och informera berörda skattskyldiga om skatteförändringen samt eventuellt uppdatera it-system. kostnader av förslaget beräknas bli begränsade och kan hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget bedöms inte påverka antalet mål eller på annat sätt påverka arbetsbördan i de allmänna förvaltningsdomstolarna och bedöms inte heller medföra ökade kostnader för andra myndigheter. Förslaget bedöms vara förenligt med . Förslaget ändrar inte strukturen på skatten eller vilka som är skattskyldiga. Skatten som sådan har tidigare bedömts vara förenlig med och den justerade skattesatsen ändrar inte den bedömningen. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.16.5) beskrevs svårigheterna i att be- döma effekterna för den ekonomiska jämställd- heten eftersom detaljerade uppgifter om hus- hållens konsumtionsutgifter är osäkra. Utifrån de uppgifter som finns i databasen utgifter (HUT) för ensamhushåll bedömdes dock att det inte fanns några tydliga könsskill- nader i konsumtionsmönstret för elektronik. Inga nya analyser har gjorts utan förslaget om höjd kemikalieskatt bedöms i enlighet med bedömningen i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) inte nämnvärt påverka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. De fördelningsmässiga effekterna av kemika- lieskatten bedömdes i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.16.5) vara svagt P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 regressiva, dvs. den påverkar låginkomsthushåll i högre utsträckning än höginkomsthushåll eftersom utgifterna för elektronik utgör en större andel av deras disponibla inkomst. Den föreslagna skattehöjningen på kemikalier i viss elektronik kan till en början förstärka denna effekt. På bedöms dock andelen elektronik som innehåller mindre mängder skadliga flamskyddsmedel och övriga farliga ämnen öka och hushållens konsumtionsutgifter för viss elektronik att sjunka. Den föreslagna höjningen av kemikalieskatten bedöms på kort sikt kunna få viss effekt på sysselsättningen inom den svenska elektronik- branschen. bedöm- de att försäljningen av viss elektronik via svenska butiker och svenska e-handelsplatser kan minska något som en följd av skatten och att svenska konsumenters inköp av viss elektronik från utländska e-handelsplatser skulle öka något. Det gjordes dock ingen uppskattning av hur stor effekten på sysselsättningen inom branschen skulle kunna bli. På lång sikt bedöms syssel- sättningseffekterna i ekonomin som helhet bli begränsade eftersom minskad efterfrågan på arbetskraft inom en sektor frigör arbetskraft som söker sig till andra sektorer som därmed kan växa. Det blir således en omstrukturering på arbetsmarknaden. 5.9Skatten på flygresor behålls Regeringens bedömning: Skatten på flygresor behålls. Skälen för regeringens bedömning: I budge- tpropositionen föreslog regeringen att det skulle införas en skatt på flygresor för att bidra till att minska flygets klimatpåverkan. beslutade i enlighet med regeringens förslag. Lagen (2017:1200) om skatt på flygresor trädde därför i kraft . beslutade om ett tillkännagivande som innebär att rege- ringen ska återkomma med förslag om ytterligare förändringar i skatte- och avgiftsregler avseende bl.a. avskaffad flygskatt samt att förslaget ska träda i kraft (bet. 2018/19:FiU1 reservation 5 under punkt 2, rskr. 2018/19:62). Tillkännagivandet innefattade därmed ett avskaf- fande av skatten på flygresor. Flygets klimatpåverkan ska minska. Regeringen anser att det är rimligt att flyget även fortsatt står för åtminstone en del av sina klimatkostnader. Flygskatten bör därför behållas och bereder nu frågan om att komplettera regleringen med införandet av en reduktionsplikt för biodrivmedel i flyg. En hög inblandning av hållbart förnybart bränsle ska ges ekonomiska incitament. ska ta ledartröjan för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för en skatt på flygbränsle som kan ersätta dagens skatt på flygresor. Mindre regionala flygplatser som påverkas negativt av flygskatten får ett särskilt stöd. Effekten av att inte förändra skattereglerna ingår i förslaget till ändrad beräkning av inkoms- terna i statens budget som lämnas i avsnitt 5.14. Den offentligfinansiella effekten beräknas till . Regeringen avser således inte vidta några åtgärder med anledning av denna del av tillkännagivandet. 5.10Mervärdesskattesatsen på naturguidning behålls satsen på naturguidning behålls. Skälen för regeringens bedömning: förslag i budgetpropositionen sänktes mervärdesskattesatsen på förevisning av natur- områden och dylikt (naturguidning) till . tillkännagav (bet. 2018/19:FiU1 reservation 5 under punkt 2, rskr. 2018/19:62) bl.a. att mervärdesskatten på naturguidning bör höjas till . Finans- departementet har med anledning av detta remitterat promemorian Höjd mervärdesskatt på förevisning av naturområden. Regeringen vill dock fortfarande främja möjligheterna att bedriva naturturism, inte minst i mindre företag och utanför storstadsområdena. Den lägre mervärdesskattesatsen på förevisning av naturområden utanför tätort samt av national- parker, naturreservat, nationalstadsparker och Natura 2000-områden bör därför bestå. Effekten av att inte förändra skattereglerna ingår i förslaget till ändrad beräkning av inkomsterna i statens budget som lämnas i avsnitt 5.14. Den offentligfinansiella effekten beräknas till . Regeringen avser således inte vidta några åtgärder med anledning av denna del av tillkänna- givandet. 5.11Uppföljning av det mervärdesskatterättsliga fastighetsbegreppet Regeringens bedömning: Några åtgärder med anledning av det nya mervärdesskatterättsliga fastighetsbegreppet behöver inte vidtas. En uppföljning av hur det ändrade mervärdes- skatterättsliga fastighetsbegreppet har påverkat företagens administrativa börda, särskilt i relation till mervärdesskatteredovisningen, visar att det inte finns något behov av åtgärder. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 Skälen för regeringens bedömning: I antog Europeiska unionens råd genomförandeförordning (EU) nr 1042/2013 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 282/2011 vad gäller platsen för tillhandahållande av tjänster. I de ändringar som beslutades ingick en definition av begreppet fast egendom som började gälla . Reglerna i genomförandeförordningen är direkt gällande i medlemsstaterna och skulle därför inte genom- föras i svensk rätt. För att undvika att den svenska mervärdesskattelagen (1994:200), förkortad ML, skulle motsäga de direkt tillämpliga reglerna föreslog dock regeringen i propositionen Ny definition av fastighetsbegreppet i mervärdes- skattelagen (prop. 2016/17:14) vissa ändringar i ML. I utskottsbetänkandet (bet. 2016/17:SkU8) föreslog skatteutskottet dels att skulle anta regeringens förslag till lag om ändring i ML, dels att skulle tillkännage att regeringen kort efter utgången av 2017 bör följa upp hur de ändrade bestämmelserna har påverkat företagens administrativa börda, särskilt i relation till mervärdesskatteredovisningen, och återkomma med förslag på de åtgärder som kan visa sig behövas för att förhindra orimligt ökade administrativa svårigheter med ökade kostnader för företagen som följd. biföll skatteutskottets förslag (rskr. 2016/17:63). Med anledning av detta gav regeringen i uppdrag att redogöra för vilka effekter förändringarna i propositionen Ny definition av fastighetsbegreppet i mervärdes- skattelagen har haft på företagens administrativa börda, särskilt i relation till mervärdesskatte- redovisningen. Om fann att förändringarna har inneburit orimligt ökade administrativa svårigheter med ökade kostnader för företagen som följd skulle , med beaktande av de EU-rättsliga förutsättningarna, analysera möjligheterna att vidta åtgärder för att förhindra detta. redovisade sitt uppdrag (Fi2018/02541/S2). rapporterade att det har funnits administrativa kostnader för företagen vid omställningen till ett nytt fastighetsbegrepp, mest påtagligt för företag med verksamhet som omfattas av reglerna för omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. kunde dock inte identifiera några administrativa kostnader för företagen som har sitt ursprung i den svenska hanteringen av lagändringen och som avser P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 direkta effekter av fastighetsbegreppet. Det har inte kunnat påvisas något stort behov av ytterligare klargöranden när det handlar om frågor med direkt anknytning till fastighets- begreppet och någon stor ökning av domstols- processer har inte kunnat påvisas fram . Det finns enligt inte heller några indikationer som visar på att den bedömning av fastighetsbegreppet som görs i propositionen och den bedömning som Skatte- verket gör i sina ställningstaganden skulle vara onormalt svåra att följa och därmed kan ha med- fört någon särskild ökning av de administrativa kostnaderna. Med anledning av bedömningen lämnade inte några förslag på åtgärder eller ändrad lagstiftning. Genom anser regeringen att det har skett en uppföljning av hur de ändrade bestämmelserna har påverkat företagens admi- nistrativa börda, särskilt i relation till mervärdes- skatteredovisningen. Med beaktande av Skatte- verkets bedömning anser inte regeringen att det finns något behov av åtgärder för att förhindra orimligt ökade administrativa svårigheter med ökade kostnader för företagen som följd. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. 5.12.1Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Paragrafen behandlas i avsnitt 5.5. Ändringen innebär att punkt 5 tas bort och är en följdändring med anledning av att 6 a kap. 1 § Paragrafen behandlas i avsnitt 5.5 och 5.7. Till följd av att skattenedsättningen för förbrukning av diesel i gruvindustriell verksamhet avskaffas tas innehållet i punkt 13 bort. Punkt 17 a, som avser bränsleförbrukning för produkt- ion av värme i en kraftvärmeanläggning för vilken utsläppsrätter ska överlämnas, ändras på så sätt att befrielsen från energiskatt avskaffas och befriel- sen från koldioxidskatt minskas från . Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7. Den tidigare 3 c § får den nya beteckningen 3 a § till följd av att tidigare 3 och 3 a §§ upphör att gälla. Hänvisningen till nuvarande 3 § tas bort till följd av att paragrafen upphävs. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7. Ändringen är en följdändring med anledning av att 6 a kap. 3 § tas bort. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.5 och 5.7. Ändringen är en följdändring med anledning av att 6 a kap. 1 § 13 och 3 § tas bort. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.5 och 5.7. Ändringen är en följdändring med anledning av att 6 a kap. 1 § 13 och 3 § tas bort. Vidare görs en redaktionell ändring i paragrafens sista stycke. Ändringarna är endast redaktionella och innebär dels att hänvisningen i första stycket till femte stycket tas bort då paragrafen endast innehåller fyra stycken, dels att hänvisningen till 6 a kap. 1 § 9 a och 9 b, ändras till 9. 5.12.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift Ändringen behandlas i avsnitt 5.4. Paragrafen innehåller bestämmelser om allmän löneavgift och hänvisar till socialavgiftslagen (2000:980) för beräkning av underlaget för den allmänna löneavgiften. I andra stycket ändras hänvisningen till socialavgiftslagen så att den även omfattar den nya bestämmelsen i 2 kap. 28 § den lagen. Därmed kommer den allmänna löne- avgiften sättas ned på samma sätt som arbets- givaravgifterna. Lagen träder i kraft och tillämpas på arbetsgivaravgifter som ska betalas på ersättning som utges efter . 5.12.3Förslaget till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om arbetsgivaravgifter för personer . Den behandlas i avsnitt 5.4. Enligt paragrafen ska bara ålderspensions- avgiften betalas på ersättning till personer som vid årets ingång har fyllt 15 men inte . Med årets ingång avses kalenderår. Denna nedsättning av arbetsgivaravgiften gäller endast för den del av ersättningen som uppgår till högst per kalendermånad. Prövningen av ersättningens storlek sker för månaden då ersättningen har ut- getts till arbetstagaren, inte när den har tjänats in. Ändringen behandlas i avsnitt 5.4. I paragrafen regleras bl.a. vilken ersättning som omfattas av avdraget för personer som arbetar med forskning eller utveckling. Av andra stycket framgår att ersättning på vilken endast ålders- pensionsavgift ska betalas enligt 27 § inte ska räknas till avgiftsunderlaget. I andra stycket görs ett tillägg så att hänvisning även görs till ersättning enligt 28 §. Ändringen innebär att ersättning som omfattas av 28 § inte heller ska räknas in i avgiftsunderlaget när avdraget för personer som arbetar med forskning och utveckling beräknas. Lagen träder i kraft och tillämpas på arbetsgivaravgifter som ska betalas på ersättning som utges efter . P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 5.12.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) Ändringen behandlas i avsnitt 5.4. I paragrafen regleras bl.a. vad som enligt lagen är sådan ersättning som ska räknas med vid beräkningen av det särskilda avdraget. I första stycket ändras hänvisningen till socialavgiftslagen (2000:980) så att den även omfattar den nya bestämmelsen i 2 kap. 28 § den lagen. Detta innebär att endast den del av ersätt- ningen som för en månad överstiger 25 000 kro- nor räknas som avgiftspliktig ersättning när avdragets storlek beräknas på ersättning till personer som vid årets ingång har fyllt 15 men inte . Lagen träder i kraft och tillämpas på ersättning som utges efter . 5.12.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2016:1053) om särskild beräkning av vissa avgifter för enmansföretag –2021 Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 5.1. Paragrafen reglerar innebörden av den särskilda beräkningen av vissa avgifter. Ändringen i första stycket innebär att den längsta tid som ett enmansföretag som anställer en första person har rätt till nedsättning av arbetsgivaravgifterna, den allmänna löneavgiften och den särskilda löne- skatten förlängs från tolv till 24 kalendermånader i följd. Under den tiden ska bara ålderspensions- avgift betalas. Lagen träder i kraft och till- ämpas på anställningar som har påbörjats efter P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 Det innebär att för anställ- ningar som har påbörjats före gäller äldre bestämmelser om längst tolv kalen- dermånaders nedsättning av arbetsgivaravgift- erna, den allmänna löneavgiften och den särskilda löneskatten så att bara ålderspensionsavgift ska betalas. I övergångsbestämmelserna till lagen (2016:1053) om särskild beräkning av vissa avgif- ter för enmansföretag –2021 anges att lagen upphör att gälla vid utgången av 2021 och att den upphävda lagen fortfarande kommer att gälla för ersättning som har getts ut till och med . 5.12.6Förslag till lag om ändring i lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik Paragrafen behandlas i avsnitt 5.8. I paragrafen regleras vilka varor som är skatte- pliktiga och med vilka skattebelopp. Genom en ändring i paragrafens andra och tredje stycke ökas skattebeloppen och maximal skatt per vara. Ändringen föranleds av förslagen i avsnitt 5.8. I paragrafen regleras omräkning av skatte- belopp efter förändringar i konsumentprisindex (indexering). Eftersom skattebeloppen i 3 § har ändrats ska indexeringen ”nollställas” så att den utgår från de ändrade beloppen. Detta sker genom ändringar av årtalen i första stycket. Av budgetlagen (2011:203) följer att det krävs godkännande för försäljningar av fast egendom om värdet av egendomen överstiger . Regeringens förslag: godkänner att regeringen genom försäljning överlåter fastig- heten Kungliga Myntet 1 i . Från försäljningsintäkterna får regeringen avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i Riksgälds- kontoret som hör till fastigheten, dels de direkta försäljningsomkostnader som uppkommer för staten vid en försäljning. Skälen för regeringens förslag: Staten genom äger fastigheten 1 i . På fastigheten finns det byggnader som används som kontor och dessa är uthyrda. Byggnaderna används inte till statlig verksamhet som motiverar att fastigheten bör stanna i statens ägo. I betänkandet Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden (SOU 2013:55) ansåg utredaren att staten inte av kulturhistoriska skäl borde ta ett fortsatt långsiktigt ägaransvar för Kungliga Myntet. I propositionen Kulturarvs- politik framgår att i samverkan med löpande och samlat ska bedöma det statliga beståndet av kulturfastigheter i syfte att upprätthålla ett välav- vägt fastighetsbestånd (prop. 2016/17:116). har funnit att det ur ett statligt perspektiv sammantaget inte finns något behov av att framöver äga fastigheten 1 i . avser att sälja fastigheten på den öppna mark- naden. En värdering av fastigheten gjordes och vid denna värdering bedöm- des fastighetens värde uppgå till ca . Med hänsyn till fastighetens värde krävs enligt 8 kap. 2 § budgetlagen god- kännande för en försäljning. Det finns lån i motsvarande det bokförda värdet om ca . Vid en försäljning bör kostnaderna för att lösa dessa lån och de direkta försäljningskostnaderna som uppkommer för staten avräknas från försäljningsintäkterna innan dessa redovisas mot inkomsttitel. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att godkänner att regeringen genom för- säljning överlåter fastigheten 1 i . Vidare föreslås att regeringen från försäljningsintäkterna får avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till fastigheten, dels de direkta försälj- ningsomkostnader som uppkommer för staten vid en försäljning. Regeringens förslag: godkänner att regeringen genom försäljning överlåter fastig- heten 14 i . Från försäljningsintäkterna får regeringen avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i Riksgälds- kontoret som hör till fastigheten, dels de direkta försäljningsomkostnader som uppkommer för staten vid en försäljning. Skälen för regeringens förslag: Staten äger fastigheten och byggnadsminnet Ladugårds- bron 14 vid i . Fastig- heten förvaltas av och innehåller äldsta konserthus. Här ägde den första Nobelprisutdelningen rum. På fastigheten finns det byggnader som används för kulturell verksamhet men också som kontor. Fastigheten har också använts för statligt finansierad kulturell verksamhet. Den rymmer hyresgäster som bl.a. Kungl. Musikaliska , Region musikverksamhet inkl. Blåsarsymfonikerna och som driver musikscenen Stallet. I betänkandet Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden (SOU 2013:55) ansåg utredaren att den aktuella fastigheten inte behövde ägas av staten av kulturhistoriska skäl. I propositionen Kulturarvspolitik framgår att i samverkan med Riks- antikvarieämbetet, löpande och samlat ska bedöma det statliga beståndet av kulturfastigheter i syfte att upprätthålla ett välavvägt fastighets- bestånd (prop. 2016/17:116). har funnit att det ur ett statligt perspektiv sammantaget inte finns något behov av att framöver äga fastigheten gårdsbron 14 i . avser att sälja fastigheten på den öppna marknaden. En värdering av fastigheten gjordes och vid denna värdering bedömdes fastighetens värde uppgå till ca . Med hänsyn till fastighetens värde krävs enligt 8 kap. 2 § budgetlagen riks- dagens godkännande för en försäljning. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 Det finns lån i motsvarande det bokförda värdet om ca . Vid en försäljning bör kostnaderna för att lösa dessa lån och de direkta försäljningskostnaderna som uppkommer för staten avräknas från försäljningsintäkterna innan dessa redovisas mot inkomsttitel. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att godkänner att regeringen genom för- säljning överlåter fastigheten 14 i . Vidare föreslås att regeringen från försäljningsintäkterna får avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till fastigheten, dels de direkta försälj- ningsomkostnader som uppkommer för staten vid en försäljning. Innan beslut fattas om en eventuell försäljning ska förutsättningarna analyseras närmare och Kungl. Musikaliska och Blåsar- symfonikernas behov av tillgång till ändamåls- enliga lokaler bör beaktas. Det är angeläget att en levande del av kulturutbudet, som uppskattas av invånare och besökare, fortsatt kan utvecklas. 5.14Ändrad beräkning av inkomsterna i statens budget Regeringens förslag: Den ändrade beräkningen av inkomster i statens budget som redovisas i tabell 5.4 godkänns. Skälen för regeringens förslag: Regeringen gjorde i propositionen En utvecklad budget- process bedömningen att förslag som har en tydlig påverkan på statens inkomster för det löpande budgetåret bör föranleda en ny inkomst- beräkning (prop. 2013/14:173 s. 34 f.). Den nya inkomstberäkningen ska göras för de inkomst- titlar som berörs av förslagen. I de fall regeringen har gjort en ny beräkning av inkomsttitlarna baserat på nya makroekonomiska prognoser och andra förutsättningar, som t.ex. förändrade volymer, ska inkomstberäkningen även omfatta dessa förändringar. framförde i sitt yttrande till att det av redovisningen bör gå att särskilja de effekter som beror av regeländringar från effekter till följd av P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 ändrade makroprognoser och andra ekonomiska förutsättningar. i finansutskottets bedömning (bet. 2013/14:KU46 s. 35 och 37). I detta avsnitt lämnas förslag om en ny inkomstberäkning för de inkomsttitlar som påverkas av de förslag som lämnas i denna proposition. Den ändrade inkomstberäkningen redovisas i tabell 5.4. Av tabellen framgår bruttoeffekten av förslagen samt hur de nya beräkningarna har påverkats av andra faktorer än regeländringarna, exempelvis den nya bedöm- ningen av den makroekonomiska utvecklingen och justeringar till följd av hittillsvarande utfall. Ju högre aggregeringsnivå desto fler faktorer är det som påverkar den nya beräkningen. Förslagen och bedömningarna om nedsätt- ningar av arbetsgivaravgifter påverkar inkomst- titel Nedsättningar, arbetsgivaravgifter under inkomsttitelgrupp 1280 Nedsättningar.