prop · H70324 · 2019-10-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2019/20:24 Sänkt skatt på drivmedel Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås en sänkning av koldioxid- och energiskatten på bensin och diesel. Förslaget föranleder ändringar i lagen om skatt på energi. Ändringarna föreslås träda i kraft . 2019/20:24 Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. 2Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på Ärendet och dess beredning ............................................................ Sänkt skatt på drivmedel................................................................. 4.2Sänkt koldioxidskatt och energiskatt på bensin och Syfte och alternativa lösningar ......................................... Effekter för företagen ....................................................... Effekter för enskilda......................................................... Effekter för miljön............................................................ Effekter för myndigheter och domstolar .......................... Förslagets förenlighet med .............................. 6.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi .................................................................. Förteckning över remissinstanserna beträffande promemorian Sänkt skatt på drivmedel............................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. 2019/20:24 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 och 1 b §§ lagen (1994:1776) om skatt på energi ska ha följande lydelse. Energiskatt och koldioxidskatt ska, om inte annat följer av andra stycket eller 1 b §, betalas för följande bränslen med angivna belopp: 2710 11 41, a) miljöklass 1 b) miljöklass 2 2710 11 31, under 1 eller 7 2710 19 21, 2710 19 25, 2710 19 41– 2710 19 61– a) har försetts b) inte har för- 1 Senaste lydelse 2019:447. 2711 12 11– a) drift av b) annat ända- 2711 11 00, a) drift av b) annat ända- I fall som avses i 4 kap. 1 § 7 och 8 samt 12 § 4 tas skatt ut med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan de skattebelopp som gäller för bränslets olika användningssätt. I fall som avses i 4 kap. 1 § 10 a och b och 12 § 5 tas skatt ut med ett belopp som motsvarar 1.skatten som gäller för bränsle enligt första stycket 3 b, om bränsle enligt första stycket 3 a har förvärvats utan skatt, 2.skillnaden mellan de skattebelopp som gäller för bränsle enligt första stycket 3 a respektive bränsle enligt första stycket 3 b, om bränsle enligt första stycket 3 a har förvärvats med skatt, 3.skatten som gäller för annat bränsle enligt första stycket, om sådant bränsle i annat fall än som avses i 1 har förvärvats utan skatt, 4.skatten som gäller för det bränsle enligt första stycket som det använda bränslet anses likvärdigt med enligt 3 eller 4 §, om bränsle enligt 3 eller 4 § har förvärvats utan skatt, och 5.skillnaden mellan de skattebelopp som gäller för bränsle enligt första stycket 3 a respektive bränsle enligt första stycket 3 b, om bränsle enligt 3 eller 4 § har förvärvats med skatt som motsvarar skatten som gäller för bränsle enligt första stycket 3 a. I fall som avses i 4 kap. 1 § 10 c tillämpas tredje stycket 1–3 avseende flygfotogen (KN-nr 2710 19 21). Energiskatt och koldioxidskatt ska, om inte annat följer av andra stycket eller 1 b §, betalas för följande bränslen med angivna belopp: 2710 11 41, a) miljöklass 1 b) miljöklass 2 2710 11 31, under 1 eller 7 2710 19 21, 2710 19 25, 2710 19 41– 2710 19 61– a) har försetts 85 volymprocent destillat , b) inte har försetts med 2Senaste lydelse 2019:447. 2711 12 11– a) drift av b) annat ända- 2711 11 00, a) drift av b) annat ända- I fall som avses i 4 kap. 1 § 7 och 8 samt 12 § 4 tas skatt ut med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan de skattebelopp som gäller för bränslets olika användningssätt. I fall som avses i 4 kap. 1 § 10 a och b och 12 § 5 tas skatt ut med ett belopp som motsvarar 1. skatten som gäller för bränsle enligt första stycket 3 b, om bränsle enligt första stycket 3 a har förvärvats utan skatt, 2. skillnaden mellan de skattebelopp som gäller för bränsle enligt första stycket 3 a respektive bränsle enligt första stycket 3 b, om bränsle enligt första stycket 3 a har förvärvats med skatt, 3.skatten som gäller för annat bränsle enligt första stycket, om sådant bränsle i annat fall än som avses i 1 har förvärvats utan skatt, 4.skatten som gäller för det bränsle enligt första stycket som det använda bränslet anses likvärdigt med enligt 3 eller 4 §, om bränsle enligt 3 eller 4 § har förvärvats utan skatt, och 5.skillnaden mellan de skattebelopp som gäller för bränsle enligt första stycket 3 a respektive bränsle enligt första stycket 3 b, om bränsle enligt 3 eller 4 § har förvärvats med skatt som motsvarar skatten som gäller för bränsle enligt första stycket 3 a. I fall som avses i 4 kap. 1 § 10 c tillämpas tredje stycket 1–3 avseende flygfotogen (KN-nr 2710 19 21). betalas med belopp som motsvarar betalas med belopp som motsvarar efter en årlig omräkning enligt efter en årlig omräkning enligt ställer före november månads ut- ställer före november månads ut- som ska tas ut för påföljande som ska tas ut för påföljande För bränslen som avses i 1.1 § första stycket 3 a samt 4–6 ska energiskatt och koldioxidskatt betalas med belopp som motsvarar de i 1 § angivna skattebeloppen multiplicerade med jämförelsetalet enligt tredje stycket, 2.1 § första stycket 1, 2, 3 b och 7 ska a)koldioxidskatt betalas med belopp som motsvarar de i 1 § angivna koldioxidskattebeloppen multiplicerade med jämförelsetalet enligt tredje stycket, och b)energiskatt betalas med belopp som motsvarar summan av de i 1 § angivna energiskatte- och koldioxidskattebeloppen multiplicerade med jämförelsetalet enligt tredje stycket med ett årligt tillägg av , med avdrag för det omräknade koldioxidskattebeloppet enligt a. Med jämförelsetal avses det Med jämförelsetal avses det värde, uttryckt i procent, som anger värde, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan det allmänna förhållandet mellan det allmänna före det år beräkningen avser och före det år beräkningen avser och Beloppen enligt andra stycket 1, 2 a och 2 b avrundas var för sig till hela kronor och ören. 3Senaste lydelse 2019:447. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 2019/20:24 3 Ärendet och dess beredning För att motverka ökade pumppriser på bensin och diesel som kan uppstå när inblandningen av biodrivmedel ökar till följd av reduktionsplikten samt genom indexering av drivmedelsskatter 2020 har promemorian Sänkt skatt på drivmedel tagits fram inom . Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissvaren finns tillgängliga i (Fi2019/03089/S2). Förslaget i denna proposition är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. 4 Sänkt skatt på drivmedel Koldioxidskatt och energiskatt tas ut på bensin och diesel. på drivmedel framgår av 2 kap. 1 § lagen (1994:1776) om skatt på energi, ska en årlig indexomräkning ske av såväl koldioxid- och energiskattesatserna på bl.a. bensin och diesel med förändringar i konsu- mentprisindex (KPI). Syftet med indexeringen är att realvärdesäkra För bensin och diesel beaktas även utvecklingen av bruttonationalprodukten (BNP) vid den årliga om- För perioden fr.o.m. t.o.m. är däremot skattebeloppen för bensin och diesel bestämda endast utifrån faktiska förändringar av KPI. Den förändringen föranleddes av tillkännagivande om Statens budget 2019 Rambeslut (bet. 2018/19:FiU1, 2018/19:62). Vid riksdagsbehandlingen biföll reservation 1 under punkt 1, reservation 5 under punkt 2 och i övriga fall utskottets förslag till riksdagsbeslut. Tillkännagivandet innebar bl.a. att skatten på bensin och diesel skulle sänkas motsvarande BNP-indexeringen för andra De reservationer som bifölls av innebar att medel avsattes för en sänkning men däremot inte för sänkningar under efterkommande kalenderår. Indexering ska enligt gällande regler återigen ske både avseende KPI och BNP från . av koldioxid- och energiskattesatser ska ske utifrån den faktiska förändringen i KPI . infördes en reduktionsplikt för inblandning av biodrivmedel i bensin och diesel (prop. 2017/18:1, FiU2017/18:1, rskr. 2017/18:54). Syftet med reduktionsplikten är att skapa långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel för att kunna nå en fossilfri En reduktionsplikt innebär en skyldighet att minska utsläppen av växthusgaser från bensin och diesel genom inblandning av Prop. 2019/20:24 biodrivmedel. I samband med att reduktionsplikten infördes ändrades skattereglerna för bensin och diesel på så sätt att samma koldioxidskattenivå gäller för hela bränsleblandningen bensin och diesel. hade det inblandade biobränslet varit skattebefriat. I ett inledningsskede bedömdes det som viktigt att sätta reduktionsnivåerna utifrån befintlig andel biodrivmedel i bensin och diesel för att marknaden skulle få tid för anpassning av produktionen av biodrivmedel. I samband med införandet beslutade att reduktionsnivåerna skulle ändras fr.o.m. , och . Regeringen aviserade redan vid införandet av reduktionsplikten (prop. 2017/18:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 6.15, s. 373) att schablonen för hur stor andel av bensin respektive diesel som utfås av biomassa kommer behöva uppdateras med förändringar av skatteuttaget för koldioxidskatt som följd. Den första gång sådana uppdateringar bör ske bedömdes då vara inför ikraftträdandet av de reduktionsnivåer i reduktionsplikten som sker . Regeringen föreslog också att en justering av energiskatten på drivmedlen inom reduktionsplikten skulle genomföras för att motverka höjda priser av drivmedlen till konsument, de s.k. pumppriserna. 4.2Sänkt koldioxidskatt och energiskatt på bensin och diesel m.m. Regeringens förslag: Koldioxidskatten på bensin sänks med per liter och på diesel med per liter. Energiskatten sänks med per liter bensin och med per liter diesel. Koldioxid- och energiskattesatserna för bränslen för anges i lagen om skatt på energi. Ändringarna ska träda i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Kammarrätten i , , , , , , och (), och Transportsstyrelsen har inga synpunkter på förslaget. Energigas och tillstyrker förslaget om sänkning av skatten på bensin och diesel i takt med att inblandningsnivåerna till följd av reduktionsplikten ökar, men avstyrker förslaget om sänkning av skatten som motsvarar BNP-omräk- ningen på . En sådan sänkning motverkar omställningen till biogas och andra höginblandade biodrivmedel samt leder till ökade koldioxidutsläpp och motverkar möjligheterna att nå klimatmålen. , () och M tillstyrker förslaget i allt väsentligt. Bil , Företagarna, , och tillstyrker förslaget men är kritiska till BNP- omräkningen och förespråkar ett permanent borttagande. portföretagen tillstyrker förslaget men efterlyser ett principiellt förhåll- ningssätt till hur frågan om accelererande priseffekter ska behandlas . () och avstyrker förslaget och anför att tillfälliga ändringar bör undvikas då de innebär ökad komplexitet i skattesystemet. Det efterfrågas en redogörelse av principerna för beskattning framöver för att skapa de långsiktiga spelregler för biodrivmedel som var syftet med reduktionsplikten. (Svebio) avstyrker förslaget och anför att frågan om beskattning av drivmedel kopplat till ökade reduktionspliktsnivåer bör prövas i samband med att kvoter fastställs för perioden . , , (), Trafikanalys och avstyrker förslaget eftersom det försvårar möjligheten att nå de klimatpolitiska målen och urholkar de miljöstyrande effekterna av koldioxid- och energiskatterna. anser att det i konsekvensutredningen finns brister framför allt i redovisningen av berörda företag och påverkan på konkurrensförhållanden samt överensstämmelse med . Skälen för regeringens förslag För att motverka ökade pumppriser på bensin och diesel som kan uppstå när inblandningen av biodrivmedel ökar till följd av reduktionsplikten samt genom indexering av drivmedelsskatter 2020 föreslås energiskatten på bensin och diesel sänkas. Skatten på koldioxid föreslås sänkas, vilket medför att den generella skattenivån på fossilt kol upprätthålls även 2020 när andelen biodrivmedel i bensin och diesel är högre. Förslagen medför att skatten vid pump, utöver vad som följer av indexeringen med KPI, inte höjs 2020. Målet med koldioxidskatten har ända sedan den infördes varit att minska utsläppen av koldioxid från bränslen med fossilt ursprung genom att beskatta det fossila kolinnehållet i bränslet. Skatten sätter också ett pris på utsläpp oberoende av typ av utsläppskälla. Fossilt kol är kol som inte varit del av kolets kretslopp . Förbränning av fossilt kol adderar därför ytterligare koldioxid till atmosfären. Kol från biomassa ingår däremot i ett ständigt pågående kretslopp med utsläpp och upptag i kolcykeln. När användningen av hållbara biobränslen ökar kan fossila bränslen ersättas, vilket innebär att utsläppen av växthusgaser från bränslen som innehåller fossilt kol minskar. De högre reduktionsnivåer inom reduktionsplikten som införs den kommer troligtvis innebära att bränsleblandningen behöver innehålla en högre andel biodrivmedel vilket, allt annat lika, bedöms leda till högre pumppriser. Anledningen till att pumppriset bedöms öka är bl.a. de högre produktionskostnaderna som råder för biodrivmedel jämfört med deras fossila motsvarigheter. Se Energimyndighetens Övervakningsrapport avseende skattebefrielse för flytande biodrivmedel för information om produktionskostnader. Vidare innebär nya bestämmelser om vilka ämnen som utgör en restprodukt att de genomsnittliga växthusgasutsläppen för HVO och biobensin kan förväntas öka, vilket innebär att mängden biodrivmedel som krävs för att uppnå reduktionskvoten för diesel och bensin därmed också ökar. Även indexeringen av drivmedelsskatterna påverkar pumppriserna uppåt. Några remissinstanser, bl.a. och , har kritiserat förslaget att sänka skatten på drivmedel för att motverka ökade pumppriser och Prop. 2019/20:24 menar att eftersom reduktionsplikten innebär stegvis ökade krav på in- blandning av biodrivmedel fram så kommer problemet med stigande pumppriser till följd av drivmedlens sammansättning att återkomma. För att skapa tydliga spelregler för biodrivmedel inom reduktionsplikten efterfrågas långsiktiga regler för beskattning av drivmedel. Regeringen instämmer i behovet av att det finns ett tydligt regelverk för reduktionsplikten. Arbetet med utformningen av reduktionsnivåerna kommer att fortsätta framöver. Regeringen har inte för avsikt att förekomma det arbetet. Flera remissinstanser som har avstyrkt förslaget har anfört att förslaget försvårar möjligheterna att nå miljömålen. Det kan förvisso finnas en viss risk att en sänkning av drivmedelsskatterna minskar den styrande effekten som dessa miljöskatter har. Det finns dock andra redan beslutade åtgärder som motarbetar den risken. Se vidare i konsekvensutredningen, avsnitt 5.5. synpunkter behandlas också i konsekvensutredningen, se I tabellen nedan framgår förändringarna för bensin, miljöklass 1 och diesel, miljöklass 1 jämfört med nu gällande skattesatser. den aktuella perioden ökat . tillägget sker en omräkning . Förändringar till följd av detta redovisas i tabellen nedan. Förändringar av skattesatser jämfört Bensin, miljöklass 1 BNP-indexering (+ 2.p.e läggs på energiskatt) -6,3 Sammanfattningsvis föreslås därför att koldioxidskatten per liter sänks på bensin med och på diesel med och att energiskatten sänks med per liter bensin och per liter diesel i förhållande till de indexomräknade skattesatserna som annars skulle gälla utifrån Remissinstanserna har inte anfört sådana skäl att regeringen bedömer att förslaget om sänkt skatt på drivmedel bör utformas på annat sätt. För att säkerställa att förändringarna av beskattningen inte ska medföra något element som är att anse som statligt stöd föreslås förändringarna gälla de generella koldioxid- och energiskattesatser som gäller för de drivmedel som definitionsmässigt omfattas av 2 kap. 1 § första stycket 1, 2, 3 b och 7 LSE. Utöver de drivmedel som omfattas av reduktionsplikten 2019/20:24 ingår i dessa definitioner flygbensin, flygfotogen samt vissa oljor med hög svavelhalt. Skattesatserna fastställs i lag Enligt gällande regler ska skattesatserna i 2 kap. 1 § LSE indexeras med förändringen i KPI därutöver ett schabloniserat tillägg till KPI-omräkningen. Det sker vanligen genom att regeringen i en förordning lägger fast det kommande kalenderårets koldioxid- och energiskattesatser i enlighet med reglerna i LSE. I denna proposition föreslås emellertid sänkningar av koldioxid- och energiskattesatserna på bensin och diesel. De skattesatser som ska gälla vid ingången av 2020 för bensin och diesel kommer därför uttryckas i 2 kap. 1 § LSE vid en nivå som motsvarar normalskattenivån med beaktande av omräkningen. Då tillämpliga skattesatser kommer framgå direkt av lag kommer förordningen inte att tillämpas. Av lagtekniska skäl föreslås därför att koldioxid- och energiskattesatserna för samtliga bränslen anges i 2 kap. 1 § LSE. Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslaget föranleder ändringar i 2 kap. 1 och 1 b §§ lagen (1994:1776) om skatt på energi. 5.1Syfte och alternativa lösningar Förändringarna motverkar ökade pumppriser på bensin och diesel som kan uppstå till följd av ökad inblandning av biodrivmedel och indexering av drivmedelsskatter 2020. Förändringarna av koldioxidskatten medför också att den generella skattenivån på fossilt kol upprätthålls även 2020 när andelen biodrivmedel i bensin och diesel är högre. Ett alternativ vore att inte göra några förändringar. Att inte göra några förändringar av koldioxid- och energiskatten skulle innebära att priset vid pump blir högre än med förslagen i denna proposition och att koldioxidskatten inte skulle spegla den högre andelen biodrivmedel i bensin och diesel. Energiskatteskillnaden mellan bensin och diesel ökar marginellt i och med förslaget. Eftersom denna utgör en skatteutgift i redovisningen av skatteutgifter (skr. 2018/19:98) gör förslaget att denna skatteutgift ökar något. Konsekvensbedömningarna i denna proposition avser primärt effekterna av de föreslagna förändringarna av koldioxid- och energiskattesatserna. Justeringen av koldioxidskatten innebär en lägre koldioxidskatt med per liter på bensin och med per liter på diesel jämfört med de skattebelopp som följer av den årliga indexeringen, se avsnitt 4.2. Därutöver föreslås energiskatten på bensin sänkas med per liter och på diesel med per liter. Sammantaget innebär det, exklusive moms, en sänkning av skatten på bensin med och på diesel med per liter. Förslaget minskar statens skatteintäkter med totalt 2020 och med och . Den varaktiga effekten bedöms vara minskade skatteintäkter med . Av förändringen i skatteintäkter 2020 motsvarar sänkningar av koldioxidskatten och sänkningar av energiskatten. De allra flesta företag som berörs av förslaget påverkas genom ett förändrat pris på bensin och diesel. Bedömningen i denna proposition rör enbart prisändringen till följd av förslaget om förändrade skattesatser i denna promemoria (avsnitt 4.2). Totalt innebär förslagen i denna proposition en sänkning av skatten på bensin med per liter och en sänkning av skatten på diesel med per liter exklusive moms jämfört med vad som skulle följa 2020 enligt nu gällande regler. I förbrukas merparten av de totala volymerna av bensin och diesel inom transportsektorn. Huvudsakligen påverkas därför de näringssektorer som i hög grad är beroende av vägtransporter. Skattesänkningen på diesel påverkar i första ledet åkerinäringen och därigenom även den industri och de näringar som i hög grad är beroende av vägtransporter. Förslaget bedöms även medföra viss kostnadsminskning för svenskt jord- och skogsbruk samt gruvindustri då förslaget innebär lägre skatt på diesel jämfört med den skattenivå som följer av den årliga indexeringen. efterfrågar uppskattningar på hur mycket av förändringen som kommer företagen till godo. Det kan noteras att för diesel antas att förbrukas av företag, för bensin är motsvarande siffra . Av bruttoeffekten är det dessa andelar av den offentligfinansiella effekten som kommer företagen till godo, vilket motsvarar ca 0,46 mdkr 2020. Över tid antas dock att det sker viss övervältring. Det antas att de minskade kostnaderna ökar vinsterna, sänker varans pris samt ökar löneutrymmet. På lång sikt antas hela skattesänkningen övervältras på lönerna via högre lönesumma, och av detta följer att vinsterna förblir oförändrade. Den förändrade årskostnaden beror i varje enskilt fall på hur många fordon företaget brukar, hur långt fordonen framförs, vilket bränsle de drivs med och vilken förbrukning av drivmedel fordonen har. Exempelvis blir nedan beskrivna kostnadsförändringar lägre om lastbilarna drivs på höginblandade biodrivmedel (som inte omfattas av skattesänkningen). Ett åkeri som använder ett fjärrbilsekipage som framförs och förbrukar diesel per mil får genom förslaget minskade kost- 2019/20:24 nader på (0,/l **4 l/mil ≈ ). För en buss i stadstrafik som drivs på diesel och framförs 5 och drar per mil förväntas kostnaderna till följd av förslaget minska med ca (0,/l *5 */mil ≈ ). Omfattningen av s.k. ekonomitankning är inte klarlagd, men får allmänt sett ses som ett större problem när priset i grannländer avviker kraftigt från det i . Förslaget bedöms inte på något väsentligt sett påverka denna omfattning, även om det på marginalen inte går att utesluta viss påverkan. Skatteförändringarna utgår från skattebelopp som ändå kommer ändras i och med den årliga indexeringen. Förslaget bedöms därmed inte påverka företagens administrativa kostnader varken . Förslaget bedöms inte föranleda förändringar av några andra kostnader för företagen. Koldioxidskatt och energiskatt på bensin och diesel tas ut enligt samma regelverk oavsett företagens storlek, även återbetalning av koldioxidskatt inom jordskogs- och vattenbrukssektorerna gäller för alla företag oavsett storlek, givet att kriterierna för återbetalningen är uppfyllda. Bedömningen är därför att det vid utformningen av förslagen inte är motiverat att särskild hänsyn tas till små företag. Drivmedel beskattas i med koldioxidskatt, energiskatt och mervärdesskatt. En mervärdesskatteeffekt tillkommer om köparen är en privatperson. På drivmedel utgår mervärdesskatt . För företag som har rätt att dra av denna ingående mervärdesskatt tillkommer inte någon sådan effekt. Totalt bedöms den föreslagna sänkningen av skattenivåerna innebära att priset på bensin inklusive moms för en enskild minskar med per liter (/l *1,25). För diesel väntas priset till följd av skattesänkningen minska med per liter inklusive moms. Sänkningen av skatten på bensin påverkar fler hushåll direkt än sänkningen av skatten på diesel. För många bilister som kör ungefär 1 innebär skattesänkningen på bensin lägre kostnader med (0,/l *1,25 **0,6 l/mil) jämfört med om skattenivån som följer av den årliga indexeringen skulle gällt. Vid en sådan redovisning för en bilist som kör på diesel kan sänkningen innebära lägre kostnader med . Effekten på hushåll skiljer sig beroende på vad det är för typ av hushåll, biltyp, samt i vilken grad hushållet är beroende av bilen. Det senare kan skilja markant mellan hushåll i glesbygd och hushåll i stadsregioner med god tillgång till kollektivtrafik. Förslaget bedöms sammantaget påverka boende på landsbygden mer än boende i storstadsregionerna.