prop · H603121 · 2019-05-16 00:00:00 — För kommuner och landsting är det dock inte säkert att den statliga bidragsdelen representerar den samhällsekonomiska kostnaden eftersom dessa aktörer har ett samhällsåtagande. Exempelvis har många kommuner och landsting egna klimatmål som de ska uppnå med offentliga medel och de kan därför antas genomföra en satsning där hela investeringskostnaden utgör den samhällsekonomiska kostnaden för utsläppsminskningen även om Klimatklivet endast stödjer en andel av investeringskostnaden. 3.1.2 Klimatklivets effekt är svår att mäta Enligt förordningen ska stöd ges till åtgärder som bidrar till att öka takten för att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan och dess etappmål. För att bedöma styrmedlets verkningsgrad är det dock väsentligt att uppskatta utsläppsminskningarna på rätt sätt. Granskningen visar brister i dessa uppskattningar som medför att utsläppsminskningarna över- eller underskattas så att andra åtgärder än de mest kostnadseffektiva får stöd. Annan systemgräns försämrar möjligheten att åstadkomma kostnadseffektivitet Syftet med Klimatklivet är att öka takten för att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan och dess etappmål och därmed minska utsläppen i . Systemgränsen för klimatmål är . Men även utsläpp som bidrar till att minska utomlands genom att investera i olika klimatprojekt får tillgodoräknas. Det ska dock ske genom aktiva åtgärder i dessa länder som är additionella i förhållande till vad som annars skulle ha skett, enligt metodik beslutad av FN. Riksrevisions bedömning är därmed att systemgränsen för utformningen av Klimatklivet bör vara . vägledning för utsläppsberäkningar62 inom Klimatklivet anger dock vilka emissionsfaktorer som ska användas utifrån ett så kallat 61Detta är en förenklad bild eftersom många företag även betalar för andra styrmedel som styr mot minskade CO2e-utsläpp. Vägledning i Klimatklivet – Beräkna utsläppsminskning, , 2018. R I K S R E V I S I O N E N K L I M A T K L I V E T – S T Ö D T I L L L O K A L A K L I M A T I N V E S T E R I N G A R livscykelperspektiv.63 Emissionsfaktorerna inkluderar både utsläpp i och utomlands.64,65 rapportering av utvecklingen av växthusgasutsläpp till såväl EU- kommissionen som till FN:s klimatsekretariat baserar sig i stället på IPCC:s riktlinjer.66 Även etappmålen till miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan beräknas utifrån dessa riktlinjer. Dessa emissionsfaktorer har generellt sett inte ett livscykelperspektiv utan bygger på kolinnehållet i de olika bränslena. Dessa är något lägre för fossila bränslen och högre för biobränslen jämfört med de som används i Klimatklivet, som en följd av de olika angreppssätten. Utsläpp från förbränning av biobränslen inkluderas dock inte i klimatmål. Generellt tar livscykelperspektivet hänsyn till utsläppskonsekvenser i både produktions- och konsumtionsledet men det breda angreppssättet leder till många problem.67 Exempelvis finns inga tydliga gränsdragningar för vad som ska inkluderas i livscykelanalysen. Olika livscykelanalyser som analyserar samma problem kan komma till olika slutsatser beroende på olika gränsdragningar. Det är även ett omfattande arbete med att kartlägga utsläppen i alla led. När kartläggningen väl är gjord kan utsläppen förändras snabbt till följd av exempelvis teknik- och styrmedelsförändringar eller om en vara köps från ett annat land med andra produktionsförutsättningar. Detta innebär att det är svårt att presentera aktuella och rättvisande emissionsfaktorer. De emissionsfaktorer som hänvisar till i sin vägledning härrör dock från samma källa vilket innebär att de är inbördes rättvisande inom Klimatklivet. Risk för dubbelräkning av utsläppsminskningar I Klimatklivet kan åtgärder tillgodoräknas även för indirekta utsläppsminskningar, vilket försvårar bedömningen av åtgärdens utsläppsminskning. Det kan t.ex. röra sig om tankstationer för biogas, laddinfrastruktur, cykelbanor och cykelgarage som inte genererar direkta utsläppsminskningar. I dessa fall finns risken att 63Faktorerna bygger främst på Värmeforsk. , 2011 och . Drivmedel 2017 redovisning av uppgifter enligt drivmedelslagen och hållbarhetslagen, ER2018:17, 2018. 64Enligt vägledningen ska såväl utvinning, transport, omvandling och förbränning av bränsle beaktas. Den el som används antas utgöra en nordisk elmix så att utsläppen från elen motsvarar de genomsnittliga utsläppen från hela elproduktion. För fjärrvärme ska lokala utsläppfaktorer för respektive fjärrvärmenät användas. Spillvärme antas inte generera några utsläpp. 65Merparten av de utsläppsminskningar som emissionsfaktorerna speglar sker dock i . 66IPCC, Revised 1996 , hämtad , . Intergovernmental Panel of Climate Change (IPCC) är ett internationellt organ kopplat till FN:s klimatsekretariat för klimatkonventionen. The Role of Life Cycle Assessment in Environmental Policymaking, rapport till expertgruppen för miljöstudier 2012:4, 2012, Portney P.R. The Price is : Making Use of Life Cycle Analysis. Issues in Science and Technology, vol. 10, nr 2 (1993–94), s. 69–75. 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N samma klimatnytta räknas eller att utsläppsminskningen i praktiken inte realiseras, se faktaruta. Exempel på risk för dubbelräkning Problemet med att det ofta behövs en kedja av åtgärder för att generera en utsläppsminskning har uppmärksammats i flera utvärderingar av tidigare investeringsstöd såsom Klimp samt i WSP:s utvärdering av Klimatklivet.68 Nedan följer två exempel på utsläppsminskningskedjor där systemgränsen är svår att bestämma. Konvertering från fossila bränslen till biogas i transportsektorn. För att åstadkomma denna utsläppsminskning ska biogasen produceras, distribueras (tankställe) och användas i t.ex. en biogasbuss. Alla led kan stödjas inom Klimatklivet och tillgodoräkna sig samma utsläppsminskning. Cykelbanan och cykelgaraget är tänkt att underlätta för cykling och bidra till en överflyttning från bil till cykel. Såväl cykelbaneprojekt som cykelgarageprojekt får stöd inom Klimatklivet. har en separat vägledning för cykelprojekt. Enligt vägledningen bör schabloner användas exempelvis att av bilisterna som trafikerar en viss sträcka byter till cykel till och från jobbet om man bygger en cykelbana. Det finns också schabloner för genomsnittlig längd på cykelresa och antalet resor per dag. Schabloner antas utgöra rimliga bedömningar baserade på tidigare inkomna Klimatklivsansökningar. Den bidragssökande kan dock använda andra siffror om dessa kan motiveras. Motsvarande schabloner används när det gäller byggande av cykelgarage. Risken för dubbelräkning har uppmärksammats av . Men myndigheten tar endast hänsyn till helheten i de fall flera ansökningar tydligt hänger ihop.69 Vid sådana tillfällen har handläggarna gjort en bedömning av den enskilda ansökan, men även bedömt de delar av produktionskedjan som ansökningarna gäller, exempelvis biogasproduktion och tankställe. Om däremot ansökningarna inte tydligt hänger ihop finns en risk att stöd beviljas för åtgärder med en lägre klimatnytta än brytpunkten. korrigerar inte statistiken på ett systematiskt sätt, bara när det blir uppenbart att det finns samband mellan olika ansökningar.70 Om det finns ansökningar som inkommer med mellanrum finns en risk att 68Samakovlis, E. och Vredin , M. En utvärdering av kostnadseffektiviteten i klimatinvesteringsprogrammen, , specialstudie nr 12, 2007. Klimatklivet - utvärdering av styrmedlets effekter, 2017. 69Intervju med företrädare för , samt synpunkter vid faktagranskning, . 70Telefonsamtal med , . R I K S R E V I S I O N E N K L I M A T K L I V E T – S T Ö D T I L L L O K A L A K L I M A T I N V E S T E R I N G A R sambanden mellan ansökningarna inte uppmärksammas. I de fall uppmärksammar att en tidigare ansökan har beviljats stöd inom en utsläppskedja försöker myndigheten justera så att utsläppsminskningen inte ska dubbelräknas i statistiken. När handläggarna korrigerar statistiken måste de vara säkra på att det verkligen är ”samma” klimatnytta som åberopas i andra ansökningar. Detta har lett till att korrigeringen av statistiken främst görs när det finns fysiska bevis för en länk mellan åtgärderna t.ex. fjärrrvärmerör i marken.71 Ett exempel på en sådan korrigering är ett ärende som omfattar en utbyggnad av fjärrvärmenät till utanför Gislaved.72 En första ansökan avsåg utbyggnaden av fjärrvärmenätet. När sedan fjärrvärmenätet var utbyggt inkom ansökningar från företag som ville ansluta sig till nätet. Alla ansökningar hänvisade till samma utsläppsminskning. har justerat den uppskattade utsläppsminskningen från byggandet av fjärrvärmenätet allteftersom nya anslutningsansökningar inkommit för att den sammanlagda utsläppsminskningen ska bli korrekt. Däremot har varje åtgärd fått tillgodoräkna sig samma utsläppsminskning i beräkningen av klimatnyttokvoten som utgjort grunden för bedömningen av ansökan. Varaktiga utsläpp eller fiktiv klimatnytta Det är svårt att uppskatta utsläppsminskningar till följd av en åtgärd eftersom de bland annat beror på hur mycket åtgärden används och vilka förutsättningar som kommer att gälla under hela åtgärdens livslängd. I Klimatklivet uppskattas utsläppsminskningen av den bidragssökande och kontrollräknas av . har även skrivit vägledningar om hur utsläppen ska beräknas för att se till att beräkningarna görs på ett likartat sätt i de olika ansökningarna. För de flesta åtgärder finns dock platsspecifika förutsättningar som påverkar utsläppsberäkningarna utöver vad en vägledning kan specificera. I samband med en utvärdering av Klimp gav rekommendationen att enbart ge bidrag till vanligt förekommande projekt.73 Resultaten från utvärderingen visade att det var svårare att fördela bidragen effektivt i åtgärdsgrupper med få ansökningar. Det är naturligt att sektorsmyndigheter som enbart bedömer få projekt kan ha svårt att avgöra åtgärdernas kostnadseffektivitet. Andra slutsatser av utvärderingen var att åtgärderna bör ha en tydlig klimatnytta, inte vara föremål för dubbelstyrning samt vara lätta att jämföra. Uppskattningarna påverkas även av att investeringsstödet ges , men utsläppsminskningen sker . Exempelvis leder tankställen för biogas, 71Telefonsamtal med , . 72Ärende KKL-00191-2016 i Klimatklivet. 73Samakovlis, E. och Vredin , M. En utvärdering av kostnadseffektiviteten i klimatinvesteringsprogrammen, , specialstudie nr 12, 2007. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N laddinfrastruktur eller HVO- tankstationer inte direkt till minskade utsläpp. Det krävs att bränslet används och att biogasen, elen och HVO:n faktiskt ersätter fossila bränslen i den utsträckning som antas i beräkningarna. Det har exempelvis visat sig att en tidigare satsning på inte föll ut som förväntat eftersom det är billigare att tanka bensin.74 Ett annat problem är att de vägledningar som finns är utformade efter dagens förhållanden och inte tar hänsyn till att det även finns andra styrmedel för att nå klimatmålen. Exempelvis kommer en liter diesel innehålla betydligt mer biodrivmedel än på grund av reduktionsplikten75. Därmed överskattas utsläppsminskningen av exempelvis övergången från dieselbil till elbil när inte detta beaktas i beräkningen. 3.1.3 Lägre klimatnyttokvot för vissa åtgärder Ett lägre krav på klimatnyttokvot gäller för stöd till laddstationer för elbilar och transportåtgärder. Enligt förordningen ska inför varje prövningstillfälle lämna uppgifter till om fördelningen av laddningspunkter i varje region och om vilka prioriteringar som bör göras för att säkerställa en effektiv utveckling av laddinfrastrukturen och om de övriga uppgifter som har betydelse för en sådan utveckling.76 Vid de tre första beslutsomgångarna beviljades laddinfrastrukturåtgärder främst utifrån spridningseffekter då det saknades klimatvärdering och verktyg för att bedöma den regionala utvecklingen.77 Den brytpunkt som bedöms likvärdig med den förutbestämda klimatnyttokvoten för dessa ansökningsomgångar är /investeringskrona. Men vid den första ansökningsomgången beviljades även flertalet ansökningar med en betydligt lägre klimatnyttokvot. Vid den andra ansökningsomgången infördes både en modell för klimatvärdering av laddstationer och ett visualiseringsverktyg för regional bedömning och redovisning av laddinfrastruktur.78 Dessa verktyg har kontinuerligt förbättrats och ger vägledning både till de bidragssökande och till handläggare.79 Som underlag för sitt beslut att bevilja normalladdare stöd under den förutbestämda klimatnyttokvoten har ett underlag från Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? RiR 2011:10, 2011. 75Förordning (2018:195) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen. 7618 § förordningen (2015:517) om stöd till lokala klimatinvesteringar. 77Energimyndigheten (2016), Regional fördelning av laddinfrastruktur för beslutsomgång 2, 2016. dnr 2016–005319. 78Intervju med företrädare för , . R I K S R E V I S I O N E N K L I M A T K L I V E T – S T Ö D T I L L L O K A L A K L I M A T I N V E S T E R I N G A R som anser det är centralt att få igång en process i samhället för laddning för boende i flerfamiljshus.80 När det gäller snabbladdare är det regionala visualiseringsverktyget81 en vägledning för för att prioritera ansökningar som knyter samman stråk av snabbladdare utmed större vägar. bedömer klimatvärderingen av en laddstation som binder samman tidigare öar av snabbladdningsinfrastruktur, eller bygger vidare utmed viktiga stråk, som två gånger det värde som angivit för en genomsnittlig snabbladdare. Avståndet mellan dessa prioriterade snabbladdare måste vara minst 5 mil. har gjort en översyn av hur bristen på laddinfrastruktur längs större vägar kan avhjälpas.82 Utredningens slutsats är att privata marknadsaktörer även fortsättningsvis bör uppföra, äga och driva snabbladdningsstationer och den rekommenderar olika möjligheter att främja utbyggnaden av infrastruktur för snabbladdning. Ett av alternativen är att staten ska erbjuda investeringsstöd till utpekade geografiska områden. Det skulle kunna fungera som ett komplement till Klimatklivet för att kunna erbjuda stödnivåer där så bedöms nödvändigt. framhåller dock att eftersom det redan finns ett investeringsstöd via Klimatklivet kan det vara mer effektivt att direkt höja stödnivån för snabbladdning längs vägsträckorna med dålig utbyggnad av laddinfrastruktur i stället för att låta två myndigheter handlägga stöd till samma ändamål. För den andra beslutsomgången bedömde att åtgärder som bidrar till omställningen av transportsektorn bör prioriteras enligt 4 § i förordningen (2015:517) om stöd till lokala klimatinvesteringar och kan beviljas stöd om de når en likvärdig utsläppsminskning. Detta beslut berör åtgärder så som produktion av biogas, infrastruktur för att minska fossilberoende transporter, att gynna energieffektivare fordon, informationsåtgärder och åtgärder som påverkar resebeteende och val av färdsätt.83 Regional fördelning av laddinfrastruktur för beslutsomgång 2, 2016, dnr. 2016–005319, 2016. 81Energimyndigheten har utvecklat ett visualiseringsverktyg med information om befintlig laddinfrastruktur för elfordon. Där kan användare se den regionala fördelningen och jämföra det med beviljade ansökningar inom Klimatklivet. Informationen visualiseras genom en kartbild och kan användas för lokal information och planering av laddinfrastruktur. Infrastruktur för snabbladdning längs större vägar – ett regeringsuppdrag, 2018. Lägesbeskrivning för Klimatklivet, skrivelse , NV-04617-17.TRV 2018/0897, 2017. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.1.4 Vissa åtgärder skulle genomförts även utan stöd I vilken utsträckning något förändras som ett resultat av ett styrmedel som inte skulle ha inträffat utan styrmedlet kan definieras som styrmedlets additionalitet. För att bedöma Klimatklivets additionalitet är det nödvändigt att både känna till de faktiska utsläppsminskningarna och de utsläppsminskningar som skulle ha inträffat om Klimatklivet inte hade införts. är en sådan analys inte möjlig eftersom det saknas uppgifter om de faktiska utsläppsminskningarna. Statistiken beskriver endast de utsläppsminskningar som de bidragssökande angav i ansökan. I stället har de bidragssökande tillfrågats om vad de tror att de skulle gjort om de inte hade fått stödet. Även de som fått avslag på sin ansökan har fått frågan om de har för avsikt att genomföra åtgärden även utan medel från Klimatklivet.84 Additionalitet kan bland annat relatera till skala och specifika grupper.85 •Skala: utan Klimatklivet genomförs åtgärden i mindre skala. •Specifika grupper eller områden: additionaliteten inom Klimatklivet varierar mellan exempelvis olika åtgärdskategorier och organisationstyper. Tabell 7 presenterar svaren på frågan om vad som skulle ha hänt med projektet om respondenten inte hade fått stöd. Svaren kan troligen i viss utsträckning ha påverkats av att det är en myndighet som ställer frågorna. Bland dem som beviljats stöd inom Klimatklivet svarade att de inte tror att projektet hade genomförts utan stödet. Dessa utsläppsminskningar kan då sägas vara fullt additionella. En relativt stor andel tror dock att de skulle ha genomfört projektet i mindre skala (). Utsläppsminskningar till följd av dessa åtgärder är därmed inte fullt additionella. angav att de skulle genomföra åtgärden i full skala även utan stöd. Tabell 7 Vad hade det inneburit för projektet om din organisation inte hade fått finansiering från Klimatklivet? Projektet hade genomförts i full skala med intern finansiering Projektet hade genomförts i full skala med annan extern finansiering Projektet hade genomförts i mindre skala Projektet hade inte genomförts alls Annat eller Vet ej Anm.: Frågan ställdes till alla bidragssökande med beviljade ansökningar, svarsfrekvensen var . Källa: enkät, se elektronisk bilaga 2. 84Frågorna ställdes som en del av enkätstudie /(se elektronisk bilaga 2). Additionality guide, fourth edition, , , 2014. R I K S R E V I S I O N E N K L I M A T K L I V E T – S T Ö D T I L L L O K A L A K L I M A T I N V E S T E R I N G A R Bland kommuner, kommunförbund och landsting svarade en hög andel att projektet skulle ha genomförts i mindre skala om det inte fått stöd inom Klimatklivet (se tabell 8). Detta är vad som kan förväntas från dessa aktörer eftersom de ofta har egna klimat- och miljömål som driver dem till att genomföra projekten. Även kommunala bolag har hög andel i denna kategori, där de flesta kommunala bolag är inom området energiproduktion. Ideella föreningar, bostadsrättsföringar och företag å andra sidan har den högsta andelen svarande som inte tror att projektet skulle bli av utan medel från Klimatklivet. Dessa organisationstyper har inga tydliga samhällsåtaganden och genomför troligen åtgärder främst utifrån marknadsmässiga grunder. Tabell 8 Vad hade det inneburit för projektet om din organisation inte fått finansiering från Klimatklivet? Svar uppdelat per organisationstyp Projektet hade genomförts i full skala med intern finansiering Projektet hade genomförts i full skala med annan extern Projektet hade genomförts i Projektet hade inte genomförts Annat eller Vet ej Anm.: Frågan ställdes till alla bidragssökande med beviljade ansökningar, svarsfrekvensen var . Källa: enkät, se elektronisk bilaga 2. Det är endast för laddstationer och energikonverteringsåtgärder det har varit möjlighet att studera sambandet mellan additionalitet, organisationstyp och åtgärdskategori i en statistisk modell. Resultatet från regressionsanalysen visar att för åtgärdskategorin laddstationer är sannolikheten för att genomföra åtgärden om man inte skulle fått stöd från Klimatklivet högre om den bidragssökande är företag eller offentliga verksamhet, jämfört med organisationstypen övriga som inkluderar bland annat bostadsrättsföreningar och 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ideella organisationer.86 Analysen visar även att sannolikheten att genomföra åtgärden utan stöd från Klimatklivet är lägre om investeringskostnaden per laddpunkt är stor (över genomsnittet). Additionaliteten är således högre för en dyr laddpunkt jämför med en billig, oavsett om den är en snabb- eller normalladdare. För åtgärdskategorin energikonvertering hittades inga signifikanta skillnader för de olika organisationstyperna. Detta kan tolkas som att det inte finns några skillnader i additionalitet mellan olika organisationstyper för denna åtgärdskategori. De två främsta anledningarna till avslag i ansökan om stöd är att åtgärden anses lönsam även utan stöd (återbetalningstiden är kortare än ) eller att klimatnyttokvoten är för låg. För de bidragssökande som fått avslag på sin ansökan angav att projektet ska genomföras i full skala med egen finansiering, se tabell 9. kommer att genomföra projektet i mindre skala. Detta kan tolkas som om gjorde en bra bedömning i dessa fall. Det är av åtgärderna som inte kommer att genomföras alls då den bidragssökande fått avslag. Tabell 9 Vad har hänt/kommer att hända med det projekt som ni ansökt om bidrag för från Klimatklivet men som fick avslag? Projektet genomfördes/kommer att genomföras i full skala med Projektet genomfördes/kommer att genomföras i full skala med Projektet genomfördes/kommer att genomföras i mindre skala Projeketet har inte och kommer inte genomföras alls Projektet genomförs med finansiering från Klimatklivet via en ny Annat: Fria textsvar Anm.: Enkätsvaren justerades då enkäten för de som endast sökt en gång saknade alternativet att söka från Klimatklivet igen. Dock hade 8 svarande skrivit detta under alternativet Annat. Frågan ställdes till alla bidragssökanden med avslagna ansökningar. Källa: enkät, se elektronisk bilaga 2. 86En detaljerad beskrivning av analysen finns i elektronisk bilaga 2. R I K S R E V I S I O N E N K L I M A T K L I V E T – S T Ö D T I L L L O K A L A K L I M A T I N V E S T E R I N G A R 3.1.5 Additionaliteten kan förbättras De bidragssökande kommer alltid att ha ett informationsövertag gentemot men genom att ha tydliga och väl utformade vägledningar kan uppskattningarna av kostnader och nyttor förbättras. fattade ett policybeslut att bedöma åtgärdens klimatnytta och lönsamhet utifrån åtgärdens merkostnad.87 Utifrån merkostnadsbegreppet är exempelvis merkostnaden för en ny biogaslastbil skillnaden mellan en ny fossildriven lastbil och en ny biogaslastbil. Bedömningen av merkostnaden vid ersättningsinvesteringar beror på skicket på den investering som ska ersättas. bedöms inte längre en ny oljepanna vara ett rimligt referensalternativ och det är endast om den bidragssökande kan presentera ett realistiskt referensalternativ som ger stöd baserat på merkostnaden vid pannbyten.88 bedömer att dessa policybeslut har förbättrat additionaliteten i stödet. Återbetalningstiden kan påverka additionaliteten I senaste vägledning för att bedöma projektens lönsamhet används en kombination av annuitets- och återbetalningsmetoden.89 Något förenklat90 diskonteras dessa resultat och baserat på de diskonterade värdena beräknas sedan en annuitet, vilken slutligen används för att bestämma återbetalningstiden. Beslutsregeln är att en åtgärd är stödberättigad om återbetalningstiden utan stöd är . Med en bestämd jämförelsepunkt tar denna metod inte hänsyn till investeringens livslängd. En investering med livslängd kommer alltså att utvärderas på samma sätt som en med livslängd. Konsekvensen är att metoden premierar långa projekt med stora investeringar. Dock anger varken förordningen om stöd till lokala klimatinvesteringar eller regleringsbrev att större projekt ska premieras. anser dock att det är viktigt att hålla systemet enkelt och har gjort bedömningen att mer utvecklade kriterier inte ökar additionaliteten.91 87Samlade policybeslut Klimatklivet, punkt 4. Material från , .