prop · H60369 · 2019-04-02 00:00:00 — Regeringens proposition 2018/19:69 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka till förfogande för deltagande i () stabiliseringsinsats i (Minusma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Insatsens mandat omfattar bland annat säkerhet, stabilitet och skydd av civila, stöd till den politiska dialog- och försoningsprocessen, stöd till att återupprätta statens överhöghet i hela landet, stöd till att skapa förutsättningar för humanitärt bistånd samt stöd till parterna att uppfylla det fredsavtal som skrevs under och . Det planerade svenska styrkebidraget kommer, tillsammans med en nationell stödenhet, att utgöra en del av Minusmas underrättelseenhet. kommer en avveckling av det nuvarande underrättelsebidraget och den svenska förläggningen i Timbuktu, Camp , att påbörjas. Under avvecklingen kommer styrkebidraget att utgöras av en avvecklingsstyrka innehållande bland annat förmågor för skydd och bevakning för att bidra med försvar av FN:s stora förläggning i Timbuktu. Bidraget kommer att stå till sektorchefens förfogande och lösa uppgifter inom ramen för befintliga förmågor och resurser. Parallellt ska fortsatta förberedelser genomföras för ett eventuellt nytt truppbidrag med basering i . Dessutom är avsikten att även fortsättningsvis placera stabsofficerare vid relevanta staber. Regeringen bedömer att det svenska underrättelsebidraget till insatsen under normala omständigheter kommer att uppgå till ungefär 320 personer på plats fram till . att succesivt reduceras i takt med avvecklingen av Camp . 2018/19:69 uppstår ska den totala styrkan tillfälligt kunna förstärkas till högst 470 personer. I propositionen redogör regeringen för situationen i och för det internationella samfundets och engagemang i landet. Regeringen redogör även för insatsens folkrättsliga mandat, det avsedda svenska deltagandet och sina målsättningar och överväganden för detta. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Ärendet och dess beredning ............................................................. Internationella samfundets och engagemang i .......... stabiliseringsinsats i , Minusma.............. Folkrättsligt mandat för insatsen .................................................... Målsättningen med fortsatt svenskt deltagande i Minusma............ Det svenska militära bidraget till Minusma ................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........ medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för deltagande i stabiliseringsinsats i (Minusma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av (avsnitt 9). Ärendet och dess beredning antog resolution , som fastställde att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet. antog resolution , som bland annat uppmanade det internationella samfundet att stödja försvars- och säkerhetsstyrkor med utbildning och rådgivning. antog resolution , som med stöd av kapitel VII i stadga (SÖ 1946:1, FN- stadgan) medgav etableringen av en afrikanskledd internationell stödinsats i , AFISMA (Support Mission to ) och bad FN:s generalsekreterare att upprätta en FN-närvaro i landet. beslutade Europeiska unionen (EU) att på basis av 2071 (2012) och efter inbjudan av regering inrätta en militär insats för bidragande till utbildning av försvarsmakt, European Union Training Mission (EUTM) . Regeringen beslutade att skulle delta i EUTM med högst 15 personer . 2018 beslutade regeringen att förlänga det svenska deltagandet i EUTM antog resolution , som med stöd av kapitel VII inrättade en FN-ledd stabiliseringsinsats i , Minusma (United Nations Multidimensional Integrated Stabilization Mission in ). integrerades AFISMA:s militära styrkor skickade FN:s sekretariat en formell förfrågan till FN:s medlemsländer om styrkebidrag till FN-insatsen i . (Försvarsdepartementet) skickade en begäran om information den 16 (Fö2013/2266/MFI) till Försvarsmakten där myndigheten uppmanades att redovisa sina förutsättningar att delta i Minusma. Försvarsmakten redovisade sitt svar . 2014 skickade FN:s sekretariat en formell förfrågan till om styrkebidrag till underrättelseenheten (All Sources Information Fusion Unit, ASIFU) i Minusma. fattade regeringen beslut om propositionen Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i (prop. 2013/14:189). gav bifall till regeringens förslag (bet. 2013/14:UFöU2, rskr. 2013/14:335). antog resolution , som förlängde Minusmas mandat med till . fattade regeringen beslut om att ingå ett samförståndsavtal med FN avseende ett svenskt styrkebidrag till Avtalet undertecknades av utrikesministern Eftersom FN meddelat begränsad förmåga att förse den svenska styrkan med förläggning, fattade Försvarsmakten beslut om nyttjande av nationella ingenjörsresurser för detta ändamål. etablering och byggnation av den svenska förläggningen Camp i närheten av Timbuktus flygplats. 2018/19:69 kapacitet för cirka 300 personer, färdigställdes . fattade regeringen beslut om propositionen Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i (prop. 2014/15:68). gav bifall till regeringens förslag (bet. 2014/15:UFöU3, rskr. 2014/15:184). antog resolution , som förlängde Minusmas mandat med till . fattade regeringen beslut om propositionen Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i (prop. 2015/16:119). gav bifall till regeringens förslag (bet. 2015/16:UFöU3, rskr. 2015/16:231). antog resolution , som förlängde Minusmas mandat med till . fattade regeringen beslut om propositionen Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i (prop. 2016/17:128). gav bifall till regeringens förslag (bet. 2016/17:UFöU3, rskr. 2016/17:310). antog resolution , som förlängde Minusmas mandat med till . fattade regeringen beslut om propositionen Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i (prop. 2017/18:180). gav bifall till regeringens förslag (bet. 2017/18:UFöU4, rskr. 2017/18:395). antog resolution , som förlängde Minusmas mandat med till . är ett av världens fattigaste länder. råder ett spänt förhållande inom mellan å ena sidan folkgrupperna i den södra delen av landet, som traditionellt dominerar det politiska och ekonomiska livet, och å andra sidan olika minoritetsfolk i norr, bland annat tuareger. har motsättningarna övergått i väpnad konflikt. har därtill en ökning av kriminella aktiviteter, såsom illegal handel med vapen, droger och människor samt kidnappningar och terroristaktiviteter, skett i och i . uppstod en säkerhetskris i , då en sekulär tuareggrupp, Nationella rörelsen för Azawads befrielse, MNLA, tog till vapen mot försvarsmakt. Detta väpnade uppror hade syftet att ta kontrollen över ett geografiskt område i norra kallat Azawad, vilket motsvarar av landets territorium. MNLA utmanövrerades av olika väpnade extremistgrupper och kriminella grupper lierade med i islamiska , . Dessa väpnade extremistgrupper kom att kontrollera två tredjedelar av territorium där de införde strikta sharia-lagar och bland annat utdömde kroppsstraff för vad de såg som brott mot islams lagar, med allvarliga konsekvenser för individers mänskliga rättigheter som följd. I protest mot regeringens oförmåga att hantera det väpnade upproret i norr och arméns bristfälliga resurser genomförde en grupp armésoldater en militärkupp . slöts ett ramverksavtal mellan kuppmakarna och Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap, ECOWAS (Economic Community of West African States), som ledde till att kuppmakarna trädde tillbaka och en ny regering ledd av parlamentets talman tillträdde. inledde väpnade extremistgrupper i norra en offensiv söderut mot huvudstaden . begärde och fick militärt stöd av , vilket möjliggjorde för maliska regeringsstyrkor att återta kontrollen över merparten av landet. förvärrades säkerhetsläget i norra med attacker och mindre incidenter på flera platser. inleddes en förhandlingsprocess under ledning av utrikesminister. Ett fredsavtal undertecknades av samt regeringstrogna grupper (inom den koalition som benämns Plattformen) och också av de grupper som stridit för ökat självstyre i norra (den så kallade koordinationen eller CMA – Coordination des mouvements de l’Azawad). Representanter för såväl Minusma som EU och Afrikanska unionen (AU) fanns på plats när förhandlingarna pågick. Sedan fredsavtalets undertecknande har flera territoriellt motiverade rebellgrupper brutit mot avtalet. Minusma har spelat en viktig roll i att hantera de säkerhetshot som uppstått. innebar inte ett slut på den politiska processen utan utgör en grund för det fortsatta arbetet med att långsiktigt bygga fred och skapa stabilitet och utveckling i . omfattar frågor som rör decentralisering, institutionella frågor, försvar och säkerhet, ekonomisk utveckling och försoning. I samband med undertecknandet av fredsavtalet inrättades även en uppföljningskommitté (Comité de Suivi de l’Accord), under ledning av . Den initiala tanken var att man skulle genomföra vissa grundläggande åtaganden i fredsavtalet. Interimsperioden löpte ut utan att en majoritet av interimsåtgärderna hade genomförts. som framstegen i genomförandet av fredsavtalet har varit begränsade, antogs bland annat en ny förvaltningslag för att kunna reglera fredsavtalets decentraliseringsåtaganden, liksom en vägkarta för fredsavtalets genomförande. Premiärminister besökte staden , det första högnivåbesöket till den nordliga regionen . tappade fredsprocessen dock åter fart, delvis till följd av förberedelserna och genomförandet av presidentvalet . I presidentvalet blev sittande president omvald efter en andra valomgång. Valet genomfördes utan omfattande säkerhetsincidenter, men med rapporter om lokala våldsamheter, valfusk samt många stängda vallokaler i framför allt landets centrala delar. Premiärminister fick efter valet fortsatt förtroende av president . De parlamentsval som skulle ha hållits har skjutits upp . Som en del i genomförandet av fredsavtalet har en DDR-process (avväpning, demobilisering och återintegrering) med stöd av Minusma påbörjats i . genomgick i storleksordningen 1400 exkombattanter delar av en DDR-process och inriktningen är att DDR- Ett flertal aspekter kring DDR-processens genomförande är fortfarande inte utlösta. genomförandet av en rad politiska och institutionella reformer, inklusive sådana kopplade till decentralisering som är en av fredsprocessens Vidare är kvinnors deltagande i genomförandet av fredsavtalet högst begränsat. etablerades en arbetsgrupp, på initiativ av Minusma, för att främja kvinnors deltagande i processen. Det internationella samfundet (inklusive FN, AU och EU) stöttar genomförandet av fredsavtalet. Det bristfälliga genomförandet av avtalet resulterade i en ökad press från det internationella samfundet på parterna, vilket också återspeglas i FN:s I enlighet med resolution har en fredspakt skrivits under mellan och FN, Grupperingarna CMA och Plattformen har anslutit sig till (2017) som inrättar en sanktionsregim avseende . omfattar reseförbud och frysning av tillgångar mot individer och enheter som hotar fred, säkerhet och stabilitet i landet. till stöd för fredsavtalet , som föreskriver att säkerhetsrådet kan besluta om sanktioner mot dem som undergräver avtalets genomförande. Inga personer eller enheter listades dock för sådana åtgärder i samband Sanktionsregimen har genom resolution (2018) förlängts till och med . sanktionskommitté för att lista tre personer för riktade restriktiva åtgärder i form av reserestriktioner. Säkerhetsläget är fortsatt allvarligt i , framför allt i landets centrala delar, där även interkommunitära konflikter är ett betydande inslag. med att islamistiska våldsbejakande gruppers närvaro blivit mer påtaglig i flera områden, har flera hundra skolor stängts . tid har AQIM etablerat sig bland annat i de norra delarna av . bildades gruppen Jama'a ul-Islam wa al-Muslimin' (JNIM), där bland annat AQIM ingår. JNIM har tagit på sig flertalet attacker i I har flera nya grupper bildats under de , varav vissa lierat sig med Da’esh. I närregionen har man sett en ökad spridning av terroristgrupper. riktade mot civila såväl som mot den internationella närvaron och attackerades högkvarteret för den regionala G5 Sahel- styrkan i Sévaré. Islamistiska våldsbejakande grupper har utvecklat sin förmåga att utföra avancerade attacker, vilka i ökande utsträckning riktas hade 177 Minusma -anställda dött i sedan insatsen formellt inrättades , varav 106 som resultat av medveten våldsam handling. De förband som drabbats av förluster har i stor utsträckning haft brister i skydd, utrustning och Utvecklingen i har regionala implikationer, där exempelvis det försämrade säkerhetsläget i centrala delar har lett till spridningseffekter till Problem i som relaterar till bland annat irreguljär migration samt till organiserad brottslighet har konsekvenser inte bara för länderna i regionen utan även för . Kränkningar av de mänskliga rättigheterna kopplade till konflikten Prop. 2018/19:69 rapporteras med regelbundenhet. Det handlar bland annat om laglöshet, utomrättsliga avrättningar, tortyr eller annan förnedrande behandling, sexuellt våld, godtyckliga frihetsberövanden och rekrytering av barnsoldater. Straffriheten är utbredd. Problem till följd av låg och i vissa fall obefintlig statlig närvaro i de centrala och norra delarna av landet har blivit mer påtagliga och utgör en utmaning även för rättsstatens principer i . De humanitära behoven i och Sahelregionen är fortsatt omfattande, vilket bland annat beror på klimatförändringar. De regelbundna torrperioderna i har återkommit med allt tätare intervaller, vilket bidragit till att lokalbefolkningens återhämtningsförmåga försvagats. Kronisk fattigdom, samhällets allmänna sårbarhet och framför allt den pågående konflikten förvärrar den humanitära situationen. Det internationella samfundet har inte kunnat möta behoven av humanitära insatser. Enligt FN är 5,2 miljoner människor i i behov av humanitärt stöd. Undernäringen är utbredd och 2,5 miljoner människor är i behov av tryggad livsmedelsförsörjning. Konfliktdrabbade regioner är särskilt utsatta och problem med humanitärt tillträde kvarstår. Vid sidan av livsmedel är behoven av bland annat skydd, sanitet och vatten stora. Konflikten i har även bidragit till omfattande flyktingrörelser inom och mellan länderna i regionen vilket har skapat ytterligare humanitära behov. Regionerna Timbuktu, , och tillhör de som är särskilt utsatta. 4Internationella samfundets och engagemang i Det internationella samfundets engagemang i gick in i en ny, mer omfattande fas i samband med det väpnade upproret. har FN och EU genomfört en rad åtgärder och upprättat flera insatser för att motverka att säkerhetssituationen och den humanitära situationen förvärras. När väpnade extremistgrupper började rycka fram söderut mot huvudstaden , vände sig till med en begäran om militärt stöd. inleddes en fransk militär insats, under beteckningen Operation Serval, i syfte att hejda de väpnade extremistgruppernas framryckning och stödja säkerhetsstyrkor. Parallellt påskyndade AU och ECOWAS utstationeringen av AFISMA till och insatsens numerär ökades till drygt 6 000 soldater. uttryckte såväl AU och ECOWAS som stöd för omvandlingen av AFISMA till en FN-insats för att stabilisera . antog resolution , som med stöd av kapitel VII inrättade en FN-ledd stabiliseringsinsats i , Minusma. ersattes Operation Serval, som var begränsad till , av den regionala franska insatsen Operation Barkhane, som är inriktad på Den franska styrkan har mandat att, efter begäran av FN:s generalsekreterare ingripa till stöd för Minusma när insatsen är under överhängande, allvarligt hot. EU och dess medlemsstater spelade en aktiv roll i hanteringen av krisen har EU en särskild representant () för med i första hand ett särskilt fokus på situationen i och den regionala dimensionen av krisen i landet. Nuvarande EUSR är . biståndsområdet har Europeiska kommissionen avsatt stöd inom ramen för den elfte europeiska utvecklingsfonden (EDF 11) motsvarande 615 miljoner euro –2020. Inom ramen för EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i har allokerats till projekt som syftar till att hantera grundorsakerna i till Efter önskemål från och efter en begäran från FN:s säkerhetsråd upprättades EUTM (rådsbeslut 2013/34/GUSP). Insatsen inleddes (rådsbeslut 2013/87/GUSP). Till uppgifterna hör att bistå med rådgivning och stöd till försvarsledning och att tillhandahålla utbildning för den maliska Syftet är att stärka den operativa förmågan och bidra till respekten för mänskliga rättigheter, rättsstatens principer, internationell humanitär rätt och skydd av civila, särskilt kvinnor och barn, samt stärka den civila kontrollen över försvarsmakten. förlängts , senast då insatsens mandat förlängdes fram EUTM består av cirka 600 personer och verksamheten sträcker sig till floden krök, inbegripet och EUTM ska inte vara inblandat i stridsoperationer. Regeringen beslutade att ska bidra till EUTM med högst 15 personer. med personal till insatsen och beslutade regeringen att förlänga det svenska deltagandet i EUTM till EU, i samverkan med och Minusma, identifierade också behovet av en civil rådgivningsinsats riktad mot säkerhetssektorn. Följaktligen etablerades EUCAP (rådsbeslut 2014/219/GUSP). Efter en uppbyggnadsfas blev insatsen operativ den 19 (rådsbeslut /76/GUSP). EU om en förlängning av insatsen till och med (rådsbeslut (GUSP) 2019/312). Insatsen fokuserar på högre ledning av polisen, gendarmeriet och nationalgardet genom rådgivning och EUCAP har som mål att möjliggöra för de maliska myndigheterna att återupprätta och bibehålla den konstitutionella och demokratiska ordningen samt förutsättningarna för en varaktig fred i och att återupprätta och bibehålla statens auktoritet och legitimitet på hela det maliska territoriet genom en effektiv reform av dess förvaltning. stöd för återupprättandet av statsmakten i , i nära samarbete med andra internationella aktörer, särskilt Minusma, ska EUCAP bistå och ge råd till de interna säkerhetsstyrkorna för genomförandet av har bidragit med experter till EUCAP fungerar som ett komplement till den polisiära verksamheten inom Minusma, där FN-insatsen bland annat ansvarar för polisiär grundutbildning och genomförande av reformer. bidrar även med personal till Minusma. Inom ramen för det samarbete, benämnt G5, som Sahelländerna , , , och etablerade 2014, fattades 2017 beslut om att inrätta en gemensam säkerhetsstyrka (G5 ) i syfte att bekämpa terrorism, transnationell organiserad brottslighet och trafficking i regionen. Styrkan har alltjämt inte nått full operationell kapacitet. Det finns uppgifter om att malisk militär personal som utgjorde del av styrkan ska ha begått kränkningar av de mänskliga rättigheterna. inledde Internationella brottmålsdomstolens (ICC:s) åklagare, efter hänskjutande av , en förundersökning om krigsförbrytelser som påstods ha begåtts på territorium . En person begärdes häktad och överfördes till domstolen i och dömdes till i fängelse för krigsförbrytelse genom uppsåtligt riktade angrepp mot religiösa monument och byggnader i Timbuktu. beslutade för mänskliga rättigheter att utse en oberoende expert med uppdrag att stödja i dess ansträngningar för att främja och skydda mänskliga rättigheter i landet. Mandatet har därefter förlängts vid fem tillfällen, varav det senaste . I enlighet med fredsavtalet har FN etablerat en internationell för . FN:s generalsekreterare utnämnde medlemmarna i kommissionen och ambassadör till kommissionens ordförande. Kommissionen ska utreda allvarliga brott mot humanitär rätt och mänskliga rättigheter i . Kommissionen har etablerat ett sekretariat i . FN lanserade 2013 en integrerad strategi för (UNISS) som ett ramverk för FN:s och det internationella samfundets verksamhet i regionen. I syfte att ytterligare stärka insatserna i regionen utarbetade FN en särskild stödplan för och generalsekreterare utsåg en särskild rådgivare för , . har ett mångsidigt engagemang i , och det svenska bidraget till Minusma bör ses i denna kontext. beslutade regeringen att återuppta det bilaterala utvecklingssamarbetet med och myndigheter, efter att detta avbrutits till följd av militärkuppen. Stödet till icke-statliga organisationer och det omfattande humanitära stödet till befolkning berördes aldrig av avbrottet. antog regeringen en ny strategi för utvecklingssamarbete med för åren 2016–2020. Strategin omfattar sammantaget för perioden, varav avser Sidas verksamhet och avser verksamhet. Insatserna kan indelas i tre huvudkategorier: 1) stärkt demokrati och jämställdhet samt ökad respekt för mänskliga rättigheter; 2) mänsklig säkerhet och frihet från våld; och 3) förbättrad miljö, begränsad klimatpåverkan och stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan, klimatförändringar och naturkatastrofer. Ett genomgripande tema är rättighetsperspektivet. Kvinnor och barn utgör särskilda målgrupper. 2018/19:69 ökad mänsklig säkerhet i . Genomförandet av strategin ska vara föremål för en halvtidsöversyn . beslutade Sida att ge ett treårigt bidrag om till Minusmas förvaltningsfond för fred och säkerhet i . Syftet med insatsen är att bidra till stärkta freds- och försoningsmekanismer på nationell och lokal nivå samt stärkt inflytande och deltagande för kvinnor i fredsprocesser och i freds- och statsbyggande. Dessutom reserverades för att stärka Minusmas kapacitet för hantering av jämställdhetsperspektivet inom ramen för fondens aktiviteter. Insatsen är en viktig komponent för att skapa samverkan och synergier mellan utveckling och säkerhet. verkar för kvinnors inkludering i fredsprocessen i och gjorde så bland annat inom ramen för medlemskapet i 2017–2018. beslutade regeringen att tillföra till den regionala strategin för utvecklingssamarbete med söder om med fokus på initiativ som rör klimat och säkerhet i . Den initiala, humanitära allokeringen för från Sida uppgår till , samt i nya strategiska fleråriga stöd. Sida gör löpande humanitära analyser av läget i landet och beloppet kan komma att öka . Stödet går till insatser inom bland annat livsmedelsassistans, hälsa, nutrition, vatten och sanitet, skydd och utbildning. Det svenska stödet kanaliseras bland annat genom flera FN- organ på plats i landet, samt och internationella organisationer såsom IRC () och NRC (). Därutöver ställs expertpersonal till förfogande genom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. var en av de största bilaterala givarna till med ett humanitärt bistånd via Sida om . bidrog därutöver med humanitärt stöd genom flerårigt icke-öronmärkt kärnstöd till bl.a. () och andra FN-organ aktiva i såsom WFP (Programme) som även tillför omfattande medel via de insatser som är kopplade till UNISS och för . 5Förenta nationernas stabiliseringsinsats i , Minusma Med fastställande av att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet antog resolution , med stöd av kapitel VII. Därmed upprättades en integrerad multidimensionell stabiliseringsinsats i , Minusma, för en period om inledningsvis . övertog Minusma ansvaret från AU-insatsen AFISMA. Den militära personal och de poliser i AFISMA som då var utgrupperade i integrerades i FN-insatsen. Minusmas mandat har förlängts , Prop. 2018/19:69 2018 då säkerhetsrådsresolution förlängde mandatet till Insatsens styrka får uppgå till högst 13 289 militär personal och 1 920 poliser. Dessutom får ytterligare civil personal ingå i insatsen i den utsträckning som FN bedömer nödvändig för att lösa uppgifterna i mandatet.