prop · H603158 · 2019-09-04 00:00:00 — Bestämmelserna i 4 och 5 §§ gäller inte för tillgångar som motsvarar avsättningar för villkorad återbäring och för fondförsäkringsåtaganden där försäkringstagarna, de försäkrade eller andra ersättningsberättigade bär investeringsrisken. Intressen som ska styra investeringarna 2 § Ett tjänstepensionsföretags tillgångar ska investeras på det sätt som bäst gagnar försäkringstagarnas, de försäkrades och andra ersättnings- berättigades intressen på såväl kort som lång sikt. Vid intressekonflikter ska investeringar göras uteslutande i försäkringstagarnas, de försäkrades och andra ersättningsberättigades intressen. 3 § Ett tjänstepensionsföretag får bara göra investeringar i sådana finan- siella instrument och andra tillgångar vars risker företaget kan identifiera, mäta, övervaka, hantera, kontrollera och rapportera samt på lämpligt sätt beakta i den egna risk- och solvensbedömningen enligt 9 kap. 20 §. 4 § Ett tjänstepensionsföretag ska göra sina investeringar i finansiella instrument och andra tillgångar så att lämplig riskspridning uppnås. Samtliga tillgångar ska, med beaktande av tjänstepensionsföretagets försäkringsåtaganden och förändringar i tillgångarnas framtida värde och avkastning, investeras så att företagets betalningsberedskap är tillfreds- ställande och den förväntade avkastningen tillräcklig. 5 § Ett tjänstepensionsföretag ska göra sina investeringar i finansiella instrument och andra tillgångar på ett sådant sätt att det undviker 1.överdrivet beroende av någon särskild tillgång, emittent, låntagare eller företagsgrupp, och 2.ackumulation av risker i företagets samlade portfölj. Investeringar i tillgångar från en och samma emittent eller låntagare eller från företag i en sådan grupp av emittenter eller låntagare med inbördes anknytning som avses i tredje stycket får inte innebära att det blir en överdriven riskkoncentration för tjänstepensionsföretaget. Med en grupp av emittenter eller låntagare med inbördes anknytning avses två eller flera fysiska eller juridiska personer som utgör en helhet från risksynpunkt därför att –någon av dem har direkt eller indirekt ägarinflytande över en eller flera av de övriga i gruppen, eller –de har sådan inbördes anknytning att någon eller samtliga av de övriga kan råka i betalningssvårigheter om en av dem drabbas av finansiella problem. 2018/19:158 Första och andra styckena gäller inte i fråga om sådana tillgångar som svenska staten eller en utländsk stat svarar för. Reglerade marknader, andra handelsplatser och onoterade tillgångar 6 § Ett tjänstepensionsföretags tillgångar ska till övervägande del inve- steras på reglerade marknader. Investeringar i finansiella instrument och andra tillgångar som inte är föremål för handel på en reglerad marknad, en MTF-plattform eller en OTF-plattform ska hållas på aktsamma nivåer. Miljöfaktorer, sociala faktorer och företagsstyrningsfaktorer 7 § Ett tjänstepensionsföretag får beakta miljöfaktorer, sociala faktorer och företagsstyrningsfaktorer i sina investeringsbeslut. 8 § Ett tjänstepensionsföretags tillgångar ska förvaras på ett sådant sätt att de alltid är identifierbara och åtkomliga för företaget. Förvaringen ska ske på ett säkert sätt och ska inte ge upphov till intressekonflikter. 9 § Ett tjänstepensionsföretag får använda derivatinstrument för att sänka den finansiella risken i företaget eller för att i övrigt effektivisera förvaltningen av företagets tillgångar och skulder. 10 § Av de samlade tillgångarna i ett tjänstepensionsföretag som bara har ett enda uppdragsgivande företag, får 1.högst utgöras av aktier och andra värdepapper som kan jämställas med aktier samt obligationer och andra skuldförbindelser, om värdepapperen eller skuldförbindelserna getts ut av det uppdragsgivande företaget, och 2.högst utgöras av sådana tillgångar som avses i 1 och som har getts ut av företag i en grupp av emittenter eller låntagare med inbördes anknytning som det uppdragsgivande företaget ingår i. Första stycket gäller inte i fråga om sådana tillgångar som svenska staten eller en utländsk stat svarar för. 11 § Ett tjänstepensionsföretag ska investera för fondförsäkring så att de så nära som möjligt motsvarar andelar i sådana fonder som är knutna till försäkringen och som försäkringstagaren eller den försäkrade från tid till annan bestämmer. Företaget får begränsa antalet fonder som får investeras i. Tjänstepensionsföretaget får använda utdelning och ersättning vid inlösen av andelarna bara för förvärv av nya andelar i anknutna fonder och för utbetalning eller betalning av kostnader enligt försäkringsavtalet. 12 § Ett tjänstepensionsföretag ska ha tillgångar för skuldtäckning som minst uppgår till ett belopp som motsvarar de försäkringstekniska avsätt- ningarna. De tillgångar som motsvarar försäkringstekniska avsättningar ska, ut- över det som följer av 1–11 §§, investeras och värderas enligt 13–15 §§. Hänsyn till åtagandenas art och löptid 13 § Ett tjänstepensionsföretags tillgångar som motsvarar försäkrings- tekniska avsättningar ska investeras på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till åtagandenas art och löptid. Värdering till verkligt värde 14 § De tillgångar som ett tjänstepensionsföretag använder för skuld- täckning ska värderas till verkligt värde. Från detta värde ska avdrag göras för skulder som hänför sig till förvärvet av tillgången. Fordringar på någon annan än försäkringstagare 15 § Ett tjänstepensionsföretags fordringar på någon annan än försäk- ringstagare ska beaktas bara till den del de överstiger fordringar som gäldenären har på företaget. Register över tillgångar som används för skuldtäckning 16 § Ett tjänstepensionsföretag ska föra ett register som vid varje tid- punkt utvisar de tillgångar som används för skuldtäckning och tillgångar- nas värde. Om en tillgång som har antecknats i registret har upplåtits med sådan rätt att dess fulla värde inte kan utnyttjas för skuldtäckning, ska detta antecknas i registret. 17 § Förmånsrätt enligt 4 a § förmånsrättslagen (1970:979) följer med fordran som 1.grundas på försäkringsavtal, eller 2.avser återbetalning av för att ett försäkringsavtal inte har kommit till stånd eller har upphört att gälla. Förmånsrätten omfattar de tillgångar som finns upptagna i det register som anges i 16 § när tjänstepensionsföretaget försätts i konkurs eller utmätning äger rum. 18 § Ett tjänstepensionsföretag som investerar i aktier som är upptagna till handel på en reglerad marknad och som har getts ut av ett bolag inom EES, ska anta principer för sitt aktieägarengagemang i fråga om sådana aktier. Av principerna ska det framgå hur företaget integrerar aktieägar- engagemanget i sin investeringsstrategi. Principerna ska beskriva hur tjänstepensionsföretaget 1.övervakar relevanta frågor om bolag som det investerar i (portfölj- bolag), däribland bolagens strategi, finansiella och icke-finansiella resultat och risker, kapitalstruktur, sociala och miljömässiga påverkan och bolags- styrning, 2.för dialoger med företrädare för portföljbolag, 3.utövar rösträtt och andra rättigheter som är knutna till aktieinnehavet, 4.samarbetar med andra aktieägare, 5.kommunicerar med relevanta intressenter i portföljbolag, och 6.hanterar faktiska och potentiella intressekonflikter. Paragrafen gäller inte för tillgångar som motsvarar avsättningar för vill- korad återbäring och för fondförsäkringsåtaganden där försäkringstagarna, de försäkrade eller andra ersättningsberättigade bär investeringsrisken. 19 § Ett tjänstepensionsföretag ska redogöra för hur principerna för aktieägarengagemang som avses i 18 § har tillämpats. 1.en allmän beskrivning av tjänstepensionsföretagets röstningsbeteende i portföljbolagen, 2.en förklaring av de viktigaste omröstningarna, och 3.uppgift om i vilka frågor tjänstepensionsföretaget har använt sig av råd eller röstningsrekommendationer från en röstningsrådgivare. Av redogörelsen ska det också framgå hur tjänstepensionsföretaget har röstat på portföljbolagens stämmor. Omröstningar som är obetydliga på grund av ämnet eller storleken på aktieinnehavet behöver dock inte redo- visas. 20 § Ett tjänstepensionsföretag får avstå från att uppfylla ett eller flera av kraven i 18 och 19 §§, om företaget tydligt anger skälen för det. 21 § Principerna för aktieägarengagemang enligt 18 §, den årliga redo- görelsen enligt 19 § och uppgifter enligt 20 § ska hållas tillgängliga på tjänstepensionsföretagets webbplats. Om tjänstepensionsföretaget inte har en egen webbplats får informationen hållas tillgänglig på en annan webb- plats som enkelt kan nås. Om tjänstepensionsföretaget inte redovisar omröstningar i den årliga redogörelsen på grund av att företaget har gett en sådan kapitalförvaltare som avses i artikel 2 i och rådets direktiv /36/EG av om utnyttjande av vissa av aktieägares rättigheter i börsnoterade företag, i lydelsen enligt och rådets direktiv (EU) 2017/828, i uppdrag att ansvara för investeringarna, ska tjänstepensionsföretaget på webbplatsen uppge var kapitalförvaltaren har offentliggjort informationen om omröstningarna. Informationen ska tillhandahållas utan kostnad. 22 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.användning av derivatinstrument enligt 9 §, 2.värdering av de tillgångar som avses i 14 § till verkligt värde, och 3.förande av register enligt 16 §. 1 § Ett tjänstepensionsföretag ska , utöver tillgångar som krävs för skuldtäckning enligt 6 kap. 12 §, ha en tillräcklig kapitalbas. Kapitalbasen ska minst uppgå till det riskkänsliga kapitalkravet beräknat enligt 8 kap. 1–6 §§. Kapitalbasen ska dock aldrig vara mindre än det högsta av minimikapitalkravet beräknat enligt 8 kap. 7–12 §§ eller garanti- beloppet enligt 8 kap. 13 och 14 §§. 2 § Kapitalbasen får omfatta följande poster: 1.inbetalt aktiekapital, garantikapital eller verksamhetskapital, 3.övrigt eget kapital, och 3 § får i ett enskilt fall besluta att också andra poster än de som anges i 2 § får ingå i kapitalbasen. Immateriella tillgångar, utdelning och förutbetalda anskaffningskostnader 4 § Från kapitalbasen enligt 2 § ska tjänstepensionsföretaget räkna av immateriella tillgångar, utdelningar och förutbetalda anskaffnings- kostnader. Aktier och tillskott i vissa företag 5 § Avräkning från kapitalbasen ska också göras, i de fall som anges i andra stycket, av det bokförda värdet av aktierna och av det som har skjutits till i annan form (tillskott) i 2.ett försäkringsföretag, ett kreditinstitut, ett pengar, ett värdepappersbolag eller motsvarande utländska företag, 3.ett utländskt återförsäkringsföretag, 4.ett försäkringsholdingföretag, eller 5.ett finansiellt institut. En sådan avräkning av det bokförda värdet av aktier eller tillskott ska göras om 1.tjänstepensionsföretagets ägarandel överstiger av före- tagets eget kapital, eller 2.tjänstepensionsföretagets ägarandel understiger av före- tagets eget kapital men a) tillskottet eller summan av tillskotten överstiger av det egna kapitalet eller de egna fonderna i företaget eller det sammanlagda bokförda värdet av sådana tillskott överstiger av tjänste- pensionsföretagets kapitalbas, eller 2018/19:158 b) tjänstepensionsföretaget direkt eller indirekt äger av kapitalet eller av samtliga röster i företaget eller i övrigt utövar ett be- tydande inflytande över företagets driftsmässiga och finansiella styrning och ägandet utgör ett led i en varaktig förbindelse mellan tjänstepensions- företaget och det andra företaget. 6 § Avräkning enligt 5 § ska inte göras för tillskott som avser företag som tillsammans med tjänstepensionsföretaget omfattas av grupptillsyn med avseende på gruppsolvens. Avräkning ska inte heller göras för tillskott som avser företag som gemensamt med tjänstepensionsföretaget omfattas av tillsyn enligt lagen (2006:531) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat. Skillnad i värderingen av försäkringstekniska avsättningar 7 § Om det belopp som de försäkringstekniska avsättningarna uppgår till enligt 5 kap. 2 § är högre än det belopp som de försäkringstekniska avsättningarna uppgår till enligt de regler för extern redovisning som tjänstepensionsföretaget tillämpar, ska skillnaden mellan beloppen räknas av från kapitalbasen. 8 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om villkor för att ta in, räkna av och bestämma omfattningen av poster i kapitalbasen samt hur den i övrigt ska beräknas enligt 2–7 §§. Beräkning av det riskkänsliga kapitalkravet 1 § Det riskkänsliga kapitalkravet utgör den minsta storlek på kapital- basen som krävs för att tjänstepensionsföretaget med 97 procents sannolikhet ska ha tillgångar som täcker värdet av åtagandena gentemot försäkringstagarna, de försäkrade och andra ersättningsberättigade (skyddsnivå). Denna skyddsnivå ska även beaktas vid beräkningen av kapitalkravet för var och en av de risker som ingår i det riskkänsliga kapitalkravet. Det riskkänsliga kapitalkravet ska beräknas under antagandet att tjänste- pensionsföretaget kommer att fortsätta driva sin verksamhet. 2 § Det riskkänsliga kapitalkravet ska beräknas genom en justerad sammanläggning av kapitalkraven för marknadsrisk enligt 3 § och försäkringsrisk enligt 4 § med tillägg av kapitalkravet för operativ risk enligt 5 §. Det riskkänsliga kapitalkravet ska därefter minskas med ett justeringsbelopp enligt 6 §. 3 § Kapitalkravet för marknadsrisk ska beräknas genom en justerad sammanläggning av kapitalkraven för 4 § Kapitalkravet för försäkringsrisk ska beräknas genom en justerad sammanläggning av kapitalkraven för åtminstone 1.långlevnads- och dödlighetsrisk, Kapitalkravet för operativ risk 5 § Kapitalkravet för operativ risk ska beräknas med beaktande av sådana operativa risker som tjänstepensionsföretaget är utsatt för och som inte har beaktats vid beräkningen av kapitalkravet för marknadsrisk eller försäkringsrisk. 6 § Justeringsbeloppet enligt 2 § ska motsvara den minskning av tjänste- pensionsföretagets oförutsedda förluster som beror på 1.att företagets åtaganden gentemot försäkringstagarna, de försäkrade eller andra ersättningsberättigade minskar till följd av villkoren i försäkringsavtalet, 2.att företagets uppskjutna skatt förändras, eller 3.en kombination av 1 och 2. 7 § Minimikapitalkravet för försäkring som avses i 2 kap. 11 § klasserna I a, II, III och IV utgör summan av följande belopp: 1.Det belopp som är lika av den del av försäkrings- tekniska avsättningar enligt 5 kap. 1 § som motsvarar åtaganden med en finansiell eller försäkringsteknisk risk för tjänstepensionsföretaget, utan avdrag för avgiven återförsäkring (bruttoavsättning), multiplicerat med en faktor som motsvarar förhållandet för det föregående räkenskapsåret mellan sådana försäkringstekniska avsättningar efter avdrag för avgiven återförsäkring och bruttoavsättningen. Faktorn får dock inte under- stiga 0,85. 2.Det belopp som är lika av försäkringstekniska avsätt- ningar i övrigt beräknade på det sätt som anges i 1, om det belopp som ska täcka driftskostnaderna är bestämt än . 2018/19:158 3. Det belopp som är lika av de nettodriftskostnader som är hänförliga till sådana avtal under föregående räkenskapsår som inte är förenade med någon investeringsrisk för tjänstepensionsföretaget och där det belopp som ska täcka driftskostnaderna inte är bestämt än . 4.Det belopp som är lika av samtliga positiva risk- summor multiplicerat med en faktor som motsvarar förhållandet för det föregående räkenskapsåret mellan de positiva risksummorna efter avdrag för avgiven återförsäkring och de positiva risksummorna utan sådant avdrag. Faktorn får dock inte understiga 0,5. För försäkringar enbart för dödsfall ska vid tillämpningen av första stycket 4 i stället för gälla om försäkringstiden är högst och om försäkringstiden är längre än men högst . 8 § Minimikapitalkravet för försäkringar enligt 2 kap. 11 § klass I b (tilläggsförsäkring) ska beräknas med utgångspunkt i premiebasen eller ersättningsbasen. 9 § Premiebasen grundas på det högsta av 1.ett belopp som uppgår till förfallna brutto under det före- gående räkenskapsåret med avdrag för dels ingående skatter och avgifter, dels för de försäkringsavtal som annullerats , eller 2.bruttovärdet av de intjänade premierna. Premiebasen utgörs av av det högsta beloppet enligt första stycket, till den del beloppet motsvarar högst , och av återstoden. 10 § Ersättningsbasen grundas på ett belopp bestående av 1.genomsnittet av utbetalda ersättningar brutto för vart och ett av de tre föregående räkenskapsåren med avdrag för mottagna regressbelopp , och 2.en tredjedel av avsättningen för oreglerade skador brutto vid det före- gående räkenskapsårets utgång minskad med en tredjedel av avsättningen för oreglerade skador brutto vid början av den treårsperiod som slutar med det föregående räkenskapsårets utgång. Ersättningsbasen utgörs av av detta belopp till den del beloppet motsvarar högst trettiofem miljoner euro och av åter- stoden. Beräkning av minimikapitalkravet för tilläggsförsäkring 11 § Minimikapitalkravet för tilläggsförsäkring utgörs av det högsta av premiebasen eller ersättningsbasen, multiplicerad med en kvot som för de tre närmast föregående räkenskapsåren motsvarar förhållandet mellan å ena sidan summan av utbetalda ersättningar och förändringen i avsätt- ningen för oreglerade skador efter avdrag för återförsäkrares andel samt å andra sidan summan av utbetalda ersättningar och förändringen i avsätt- Prop. 2018/19:158 ningen för oreglerade skador utan avdrag för återförsäkrares andel. får dock inte understiga 0,5. Om tjänstepensionsföretagets verksamhet inte har pågått så länge som förutsätts enligt bestämmelserna om ersättningsbasen, ska minimikapital- kravet beräknas med utgångspunkt i premiebasen. Om det beräknade minimikapitalkravet för tilläggsförsäkring är än föregående års minimikapitalkrav, ska minimikapitalkravet i stället bestämmas till minimikapitalkravet multiplicerat med förhållandet mellan försäkringstekniska avsättningar för oreglerade skador vid utgången av det närmaste föregående räkenskapsåret och de försäkringstekniska avsättningarna för oreglerade skador i början av det närmast föregående räkenskapsåret. Vid beräkningarna ska återförsäkring inte ingå i de försäkringstekniska avsättningarna. Kvoten får inte över- stiga 1,0. 13 § Garantibeloppet ska uppgå till ett belopp som motsvarar 790 pris- basbelopp enligt socialförsäkringsbalken. 14 § Om det finns särskilda skäl, får i ett enskilt fall besluta att garantibeloppet sätts ned med högst hälften. Åtgärder ifall kapitalkraven inte uppfylls 15 § Ett tjänstepensionsföretag ska underrätta Finansinspek- tionen om företaget inte uppfyller det riskkänsliga kapitalkravet, minimi- kapitalkravet eller garantibeloppet eller om det finns risk för detta under I 15 kap. 5 och 8 §§ finns bestämmelser om skyldigheten att upprätta en åtgärdsplan eller en finansiell saneringsplan ifall det riskkänsliga kapital- kravet, minimikapitalkravet eller garantibeloppet inte uppfylls. 16 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 1. beräkningen av det riskkänsliga kapitalkravet enligt 2–6 §§, och 2. villkoren för nedsättning av garantibeloppet enligt 14 §. 1 § Ett tjänstepensionsföretag ska ha ett företagsstyrningssystem som säkerställer att företaget styrs på ett sunt och ansvarsfullt sätt. ska regelbundet ses över. Företagsstyrningssystemet ska vara utformat så att det står i proportion till storleken, arten, omfattningen och komplexiteten i tjänstepensions- 2 § Ett tjänstepensionsföretag ska ha system, resurser och rutiner som är lämpliga för att verksamheten ska kunna drivas med kontinuitet och i enlighet med gällande regler. Ett tjänstepensionsföretag ska ha en beredskapsplan. 3 § Ett tjänstepensionsföretag ska säkerställa att 1.den som ingår i styrelsen för företaget eller är verkställande direktör i det, eller är ersättare för någon av dem, har de insikter och den erfarenhet som krävs för att delta i ledningen av tjänstepensionsföretaget och i övrigt är lämplig för uppgiften, och 2.den som ansvarar för eller utför arbete i en sådan central funktion som avses i 8 § har de insikter och den erfarenhet som krävs för en sådan uppgift och i övrigt är lämplig för uppgiften. Tjänstepensionsföretaget ska möjligt till anmäla ändringar av vilka som ingår i dess ledning enligt första stycket 1 eller som ansvarar för en central funktion i företaget enligt första stycket 2. Tjänstepensionsföretaget ska underrätta inspektionen om någon av de personer som avses i första stycket har ersatts på grund av att han eller hon inte längre uppfyller lämplighetskraven. 4 § Ett tjänstepensionsföretag ska upprätta och följa följande styr- dokument: 1.styrdokument för riskhantering med avseende på de risker som avses i 15 § andra stycket 1–7, 2.styrdokument för internkontroll, 3.styrdokument för internrevision, 5.styrdokument för verksamhet som omfattas av bestämmelser om uppdragsavtal enligt denna lag, 6.styrdokument för uppgiftslämnande till och kvalitetskontroll av uppgifterna, 7.styrdokument för ersättningar, 9.styrdokument för hantering av intressekonflikter mellan företagets intressenter. Styrdokumenten ska fastställas av styrelsen. De ska utvärderas och ses över minst en gång . 5 § De försäkringstekniska riktlinjerna ska ges in till senast den dag de börjar användas. Detta gäller också när riktlinjerna ändras. Tillsammans med riktlinjerna ska det lämnas en redogörelse för de konsekvenser som riktlinjerna får för tjänstepensionsföretaget, försäkringstagarna, de försäkrade och andra ersättningsberättigade. Riktlinjerna ska kompletteras med ett försäkringstekniskt beräknings- underlag. Om det med hänsyn till försäkringarnas beskaffenhet eller av något annat särskilt skäl saknas anledning att upprätta ett försäkringstekniskt beräkningsunderlag, får i ett enskilt fall besluta om undantag från skyldigheten att upprätta ett sådant underlag. 6 § Ett tjänstepensionsföretag ska regelbundet offentliggöra information om styrdokumentet för ersättningar. 7 § Investeringsriktlinjerna ska ges in till senast den dag de börjar användas. Detta gäller också när riktlinjerna ändras. Investeringsriktlinjerna ska ses över möjligt om det sker en väsentlig förändring av investeringspolicyn. Investeringsriktlinjerna ska offentliggöras. Tillsammans med riktlinjerna ska det lämnas en redogörelse för de konsekvenser som riktlinjerna får för tjänstepensionsföretaget, försäkringstagarna, de försäkrade och andra ersättningsberättigade. Investeringsriktlinjerna ska innehålla uppgifter om 1.metoder för att mäta investeringsrisker, 2.tjänstepensionsföretagets processer för riskhantering och fördelning mellan olika tillgångar i förhållande till pensionsåtagandenas art och löp- tid, samt 3.hur hänsyn tas i investeringspolicyn till miljöfaktorer, sociala faktorer och företagsstyrningsfaktorer. Vilka centrala funktioner ett tjänstepensionsföretag ska ha 8 § Ett tjänstepensionsföretag ska ha funktioner för riskhantering, regelefterlevnad och internrevision samt en aktuariefunktion (centrala funktioner). Skyldighet att rapportera till 9 § Den som ansvarar för en central funktion i ett tjänstepensionsföretag ska underrätta om styrelsen eller den verkställande direktören inte vidtar lämpliga åtgärder inom skälig tid efter att de informerats om att det inom funktionen har 1.upptäckts att det finns en betydande risk att företaget inte kommer att uppfylla ett väsentligt krav enligt lag och detta kan få väsentlig påverkan på försäkringstagarnas, de försäkrades eller andra ersättningsberättigades intressen, eller 2.konstaterats att det förekommit en väsentlig överträdelse av lag eller andra bestämmelser som gäller för företagets verksamhet. 10 § Funktionen för riskhantering ska ges en struktur som underlättar genomförande av det riskhanteringssystem som avses i 14 §. Funktionen för riskhantering ska 1.utvärdera systemet för riskhantering, 2.identifiera, värdera och övervaka de risker som omfattas av systemet för riskhantering, och