prop · H70328 · 2019-10-17 00:00:00 — Regeringens proposition 2019/20:28 Fortsatt svenskt deltagande i den militära Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 70 personer till förfogande på plats i till och med , för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh. Om situationen så kräver, ska det finnas möjlighet att utöver själva styrkebidraget tillföra en tillfällig förstärknings- och evakueringsstyrka om högst 150 personer. Det svenska styrkebidraget ska bidra till genomförandet av utbildningsinsatsen genom skydd och bevakning vid koalitionens samtliga baser samt genom utbildning och rådgivning till de irakiska försvarsstyrkorna i , i syfte att bidra till deras förmåga att stå emot och besegra Daesh. I propositionen redogör regeringen för situationen i , inklusive säkerhetsläget, och för och det internationella samfundets engagemang i landet. Regeringen redogör även för insatsens folkrättsliga grund och resonerar kring det svenska bidragets målsättningar och måluppfyllnad samt sina överväganden inför ett fortsatt svenskt deltagande i den globala koalitionens utbildningsinsats i . Avslutningsvis redogörs för bidragets ekonomiska konsekvenser. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. och det internationella samfundets engagemang för och i koalitionen mot Daesh ...................................................... Folkrättslig grund för insatsen .......................................................... Det svenska bidragets målsättningar och måluppfyllnad .................. Det föreslagna svenska bidraget ..................................................... Regeringens överväganden och förslag .......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 220 personer till förfogande till och med för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats i som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh (avsnitt 8). Ärendet och dess beredning efterfrågade i ett brev till () generalsekreterare hjälp för att bekämpa Daesh genom bland annat utbildningsstöd och materiellt stöd till det irakiska försvaret. säkerhetsråd antog resolution (2014) om kollektiva och nationella åtgärder mot Daesh, Nusrafronten och andra grupper med kopplingar till och mot de brott som grupperna begår i och . en global koalition mot terroristorganisationen och kort därefter anslöt sig till koalitionen. välkomnade militärt stöd i kampen mot Daesh genom ett brev till FN:s säkerhetsråds ordförande den 20 2249 (2015) i vilken medlemsstater som har kapaciteten uppmanas att, i enlighet med folkrätten, särskilt FN:s stadga (SÖ 1946:1, ) samt de mänskliga rättigheterna, flyktingrätt och internationell humanitär rätt, vidta nödvändiga åtgärder i bland annat för att förstärka och samordna sina insatser i syfte att förebygga och motverka terroristhandlingar som begås av bland annat Daesh. Det svenska deltagandet i den militära utbildningsinsats som den globala koalitionen mot Daesh bedriver i har varit föremål för 2014/15:UFöU4, 2014/15:216), 2015/16:UFöU, 2015/16:108), 2016/17:UFöU2, 2016/17:107), 2016/17:UFöU2, 2016/17:309), 2017/18:UFöU2, 2017/18:134) och prop. 2018/19:UFöU2, 2018/19:59). I propositionen 2018/19:6 föreslog regeringen att skulle medge regeringen att ställa en svensk väpnad styrka bestående av högst 70 personer till förfogande, för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh i . Om situationen så krävde skulle det finnas möjlighet att högst tillfälligt sätta in en förstärknings- och evakueringsstyrka om ytterligare högst 150 personer till och med . beslutade att bifalla regeringens förslag. På uppdrag av (Försvarsdepartementet) redovisade Försvarsmakten förslag till fortsatt bidrag –2020 till den militära utbildningsinsats som koalitionen mot Daesh bedriver i . Situationen i har gradvis stabiliserats efter att Daesh förlorat kontrollen över det territorium som terroristnätverket tidigare behärskade i landet. Ett förbättrat säkerhetsläge och en fredlig övergångsperiod efter parlamentsvalen har lett till en försiktig optimism angående framtiden av konflikt. Stora utmaningar kvarstår dock på vägen mot en långsiktig fred och stabilisering. vill bidra till en fortsatt positiv utveckling i detta viktiga skede av historia. Efter en omfattande militär kampanj ledd av de irakiska försvarsstyrkorna med understöd av den globala koalitionen mot Daesh utropade den irakiska regeringen seger över Daesh i . Antalet civila dödsoffer i landet som en följd av terrorhandlingar eller konfliktrelaterat våld har minskat kraftigt. fram till beräknas 211 civila ha omkommit, vilket är det lägsta antalet sedan början 2003 och en minskning jämfört med . Daesh är betydligt försvagat som en följd av den militära kampanjen. Tusentals Daeshmedlemmar har omkommit i strid eller fängslats, och flödet av utländska terroriststridande har avstannat. förblir Daesh ett reellt hot mot stabilitet. Flera av Daeshs ledare befinner sig sannolikt i och rörelsen har övergått till att verka genom olika former av terroristattentat och riktade mord. Glapp som uppstår i områden med svag central kontroll och oklar ansvarsfördelning mellan den irakiska militären, kurdiska styrkor och lokala milisgrupper utnyttjas. De militära operationerna mot Daesh i har också haft som konsekvens att rörelsen tagit initiativ för att omgruppera till . Kampen mot Daesh i är långt ifrån över. För att långsiktigt bekämpa terroristgruppen och andra framtida liknande rörelser krävs att grundorsakerna till konflikten hanteras. Insatser för att förbättra fördelningen av resurser mellan etniska och religiösa grupper är av särskild vikt. Daeshs framväxt är i grunden ett symtom på politiskt missnöje. Missnöjet rör inte minst politisk och ekonomisk marginalisering, undermålig samhällsservice, korruption och arbetslöshet. Behoven av återuppbyggnadsinsatser och humanitärt stöd är fortsatt stora. Runt 6,7 miljoner irakier är i behov av humanitär hjälp. 1,6 miljoner internflyktingar har ännu inte kunnat återvända hem på grund av säkerhetsläget och avsaknaden av fungerande samhällstjänster. En majoritet av internflyktingarna är sunniter, men minoritetsgrupper såsom yazidierna hör också till den del av befolkningen som i mycket begränsad utsträckning kunnat återvända. Samstämmiga rapporter vittnar om Daeshs grova, omfattande och systematiska övergrepp mot de mänskliga rättigheterna och överträdelser av internationell humanitär rätt under konflikten. Minoritetsgrupper såsom kristna och yazidier har varit särskilt utsatta, men alla etniska grupper har drabbats. Frågan om ansvarsutkrävande för de allvarliga brott som begåtts under konflikten kommer att vara en nyckelfråga framöver. fattade beslut om att inrätta en utredningsgrupp (Unitad) för att hjälpa de irakiska myndigheterna att samla in bevis som rör brott begångna av Daesh, framför allt krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord. Unitad har inlett sitt arbete. Hanteringen av tidigare Daeshstridande och deras anhöriga utgör en stor utmaning för , inklusive de personer som samlats upp i interneringsläger. Trots en gradvis stabilisering av säkerhetssituationen har påverkats negativt av det fortsatt instabila läget i regionen. 2019/20:28 Kringliggande länder, framför allt och , har stort inflytande över utvecklingen i . Spänningarna mellan och har haft negativa konsekvenser för säkerhetsläget. En förhöjd hotbild bidrog till att koalitionen gjorde ett kort uppehåll i sin verksamhet. Utvecklingen försätter i en svår situation på grund av landets ömsesidiga beroende av och . har försökt att minska de regionala spänningarna genom att arbeta för att vidareutveckla de ekonomiska och politiska förbindelserna med grannländerna och upprätthålla en nära dialog med . En ny irakisk regering under ledning av premiärminister tillträdde efter en utdragen förhandlingsprocess. Tre viktiga ministerposter (försvarsminister, inrikesminister och justitieminister) förblev tomma fram till då de politiska partierna lyckades enas om kandidaterna. Regeringen saknar fortfarande helt kvinnor och utbildningsministerposten förblir obesatt. Vakanserna på nyckelposterna i regeringen har medfört ett inrikespolitiskt dödläge och fördröjt arbetet med utlovande reformer. långsiktiga stabilitet är kopplad till regeringens förmåga att bekämpa korruptionen och erbjuda mer jämlika levnadsvillkor för befolkningen. Åtgärder för att diversifiera ekonomin och minska beroendet av olja är också viktiga. Relationerna mellan den federala regeringen och i den autonoma regionen irakiska har förbättrats betydligt . Den olösta frågan om regionens formella status och gränser samt fördelningen av oljeintäkter utgör dock fortsatt ett potentiellt hot mot landets stabilitet. 4Sveriges och det internationella samfundets engagemang för och i koalitionen mot Daesh bildades på amerikanskt initiativ en bred internationell koalition i syfte att bekämpa Daesh och stabilisera . Den globala koalitionen mot Daesh samlar 76 länder, inklusive , flera andra EU-stater och länder i regionen samt fem organisationer. och ansvarar för den övergripande samordningen. Koalitionen bedriver arbete inom fem huvudsakliga områden: militärt och kontraterrorism, motverkande av finansiering av terrorism, utländska terroriststridande, information och motbudskap samt stabiliseringsstöd. deltar i den militära arbetsgruppen och arbetsgruppen för stabiliseringsinsatser. ingår även i koalitionens kärngrupp som består av drygt Den militära insats i som koalitionen leder går under namnet Operation Inherent Resolve (OIR). FN spelar en central roll i , inte minst genom FN-insatsen, United Nations Assistance Mission for (Unami). Unamis mandat förnyas av , genom säkerhetsrådets resolution (2019). Insatsens huvuduppgift är att främja en inkluderande politisk dialog och försoning på nationell och lokal nivå. har enats om en rad viktiga resolutioner i kampen mot Daesh, bland annat resolution (2015) om hot mot internationell fred och säkerhet orsakade av terrorism, resolution (2014) och 2396 (2017) om utländska terroriststridande, 2170 (2014) om kollektiva och nationella åtgärder, 2199 (2015) om inkomstkällor, 2331 (2016) om trafficking, 2322 (2016) om rättsligt samarbete, 2368 (2017) om riktade sanktioner och 2379 (2017) om ansvarsutkrävande för Daeshs massövergrepp. beslutade om en femårig strategi för utvecklingssamarbetet med . Strategin syftar till att främja fredliga och inkluderande samhällen och har jämställdhet som genomgående tema. utvecklingssamarbete med kommer att uppgå till –2021. En betydande del av stödet går till insatser för återuppbyggnad och stabilisering efter konflikten med Daesh. är bland annat en av de största givarna till () vars verksamhet fokuserar på återuppbyggnad av infrastruktur såsom skolor, sjukvårdsinrättningar, vatten- och elnät. har sammanlagt bidragit med till fonden. Utöver utvecklingssamarbetet har ett omfattande humanitärt stöd till som uppgår till ca . Jämställdhet är en prioriterad fråga i utvecklingssamarbete med . har, som ett av få länder i sin region, antagit en nationell handlingsplan för genomförandet av säkerhetsrådsresolution (2000). Det konkreta genomförandet av planen har dock gått långsamt. följer aktivt arbetet med att ta fram en uppdaterad plan samt andra insatser för att främja jämställdhet och kvinnors rättigheter. Regeringen verkar också för att det internationella samfundet bidrar till att ansvar utkrävs av personer som misstänks för brott mot folkrätten under konflikten. I stöttade beslutet att inrätta FN:s bevisinsamlingsmekanism när det gäller brott begångna av Daesh (Unitad). förbereder ett personalbidrag till utredningsteamet med två svenska poliser. Regeringen verkar för ett aktivt engagemang av EU i . EU har ett omfattande bistånd till som –2020 kommer att uppgå till . Ett partnerskapsavtal mellan och trädde i kraft . EU:s utrikesministrar antog också en ny politisk Irakstrategi. var en av initiativtagarna till den civila EU-insatsen, EU Advisory Mission in Support of Security Sector Reform in (EUAM), som lanserades . bidrar med sex personer till EUAM. bidrar också med en person till den Natoledda insatsen NATO Mission (NMI) som genomför mer långsiktiga insatser för att bygga upp kapaciteten hos de irakiska säkerhetsstyrkorna. 2019/20:28 5 Folkrättslig grund för insatsen har i flera resolutioner fördömt Daeshs agerande och konstaterat att Daesh och andra grupper utgör ett hot mot internationell fred och säkerhet. antog säkerhetsrådet resolution (2015) i vilken medlemsstater som har kapaciteten uppmanas att, i enlighet med folkrätten, särskilt samt de mänskliga rättigheterna, flyktingrätt och internationell humanitär rätt, vidta nödvändiga åtgärder i bland annat för att förstärka och samordna sina insatser för att förebygga och motverka terroristhandlingar som begås av Daesh. I ett brev till FN:s generalsekreterare efterfrågade hjälp med att bekämpa Daesh genom bland annat utbildningsstöd och materiellt stöd för det irakiska försvaret. välkomnade militärt stöd i form av flygstöd i kampen mot Daesh genom ytterligare ett brev, till FN:s säkerhetsråds ordförande. Den folkrättsliga grunden för insatsen utgörs av inbjudan till det internationella samfundet att bistå med stöd för att bekämpa Daesh samt de bilaterala överenskommelser som ingår med deltagande stater om bland annat styrkornas uppgifter. Regeringen har genom skriftväxling kommit överens med om att den svenska personalen har status motsvarande den för administrativ och teknisk personal enligt om diplomatiska förbindelser (SÖ 1967:1). Rätten att använda våld grundas på samtycke och på eventuella begränsningar som antingen ställs av eller följer av folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt. 6Det svenska bidragets målsättningar och måluppfyllnad Liksom det anfördes i propositionen Fortsatt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i (prop. 2018/19:6) utgör genom sitt deltagande i den globala koalitionens militära utbildningsinsats i en solidarisk samarbetspartner i arbetet för att öka säkerheten, förebygga konflikter och skapa förutsättningar för hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning i och den större regionen. Trots och koalitionens militära framgångar utgör Daesh fortsatt ett hot i landet. Koalitionens och Försvarsmaktens bedömning är att militära utbildningsinsatser krävs även . Det finns därmed ett behov och en efterfrågan av ett fortsatt svenskt militärt bidrag. bidrag till den globala koalitionens militära utbildningsinsats är förhållandevis litet sett till koalitionens samlade bemanning. är ett av 81 länder och organisationer som ingår i koalitionen. Möjligheten att utvärdera det svenska bidragets effekt på den samlade säkerhetsutvecklingen och dess roll i koalitionens totala insats är därför begränsad. Detta, tillsammans med det svenska bidragets uppgifter och mandat, måste tas i beaktande vid en utvärdering av den svenska insatsens Koalitionens insatsuppdateringar, tillsammans med rapportering och dialog med Försvarsmakten avseende det svenska styrkebidraget, vägs in i de analyser som löpande görs av regeringen i utvärderingen och utformningen av det svenska bidraget. Ambassaden i rapportering och bedömningar om de politiska, säkerhetsmässiga och humanitära förhållandena vägs också in i den sammanvägda bedömning som regeringen gör i fråga om utformningen av det svenska bidraget. Det övergripande målet med styrkebidrag till den globala koalitionens militära utbildningsinsats är att bidra till att stärka de irakiska försvarsstyrkornas förmåga att fortsatt motverka hotet från Daesh. Det finns ett fortsatt hot om återväxt och utnyttjande av terrorkrigföring även om Daesh har förklarats som konventionellt besegrade i . Målet ska uppnås genom bidrag med för insatsen relevanta och efterfrågade förmågor. Det militära bidraget utgör en del i breda engagemang för , vars övergripande syfte är att åstadkomma långsiktig stabilitet och fred i landet. En negativ utveckling i får konsekvenser för säkerheten i regionen och globalt. Det är i förlängningen försvarsstyrkorna i som bär det övergripande ansvaret för att bekämpa hotet från Daesh. För detta krävs att man får en ändamålsenlig utbildning. Det svenska bidragets utbildning av irakiska försvarsstyrkor har tagits väl emot av de irakiska försvarsstyrkorna och koalitionen. Regeringens bedömning är att det svenska styrkebidraget också bidragit till en positiv utveckling av de irakiska försvarsstyrkornas och koalitionens samlade förmåga att stå emot och besegra Daesh. har också som målsättning att aktivt verka för att 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet genomförs som en del i koalitionens operationsplan. För att internationella militära krishanteringsinsatser och fredsbevarande insatser ska kunna bidra till konfliktlösning och varaktig fred är kunskapen om och genomförandet av resolution och påföljande resolutioner av central betydelse. har uppfyllt detta mål och resolution finns inkorporerad i koalitionens operationsplan. ska fortsatt verka för att resolution och påföljande resolutioner även ska finnas med i koalitionens operationsplan. har som mål att säkerställa att all personal som ingår i det svenska bidraget är utbildad i och har kunskap i praktisk tillämpning av resolution och påföljande resolutioner om kvinnor, fred och säkerhet. Utbildning i resolution ingår i den utbildning som all svensk personal får innan de åker till . Försvarsmakten ser kontinuerligt över utformningen av utbildningen för att den på bästa sätt ska möta personalens behov när de är på plats i insatsområdet. Utbildning i resolution och dess genomförande ingår även i den rådgivning och utbildning som ges till de irakiska försvarsstyrkorna. Regeringen anser målet vara uppfyllt från föregående proposition. ska denna proposition avser fortsatt verka för detta mål. Ytterligare en målsättning med deltagande i den globala koalitionens militära utbildningsinsats är att det ska bidra till att bygga förmågan hos våra nationella krigsförband och staber. deltagande i den globala koalitionen ger svensk militär personal erfarenheter av att tjänstgöra i en internationell kontext. Genom arbetet i en multinationell operation främjas interoperabilitet och förståelse för nya metoder, procedurer och arbetssätt. Detta är tillsammans med erfarenheten av att delta i skarp operativ verksamhet svårt att uppnå endast genom övnings- och träningsverksamhet i en nationell kontext. kan deltagande i internationella operationer även ha vissa negativa effekter på krigsdugligheten, exempelvis på grund av att utebliven övningsverksamhet i ordinarie förbandssammansättning. När ett förband deltar i internationella insatser kan även förbandets genomförande av nationella huvuduppgifter på kort sikt påverkas negativt. Förmågan hos våra nationella krigsförband och staber måste därför mätas på . Den nationella förmågan bör även, av de skäl som redovisats ovan, utvärderas både på strategisk och operativ nivå, det vill säga från utvecklingen av bi- och multinationella försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten till utvecklingen av den enskilda individens förmåga att utvecklas i sin militära profession. bygger säkerhet tillsammans med andra. Deltagandet i den globala koalitionen ger tillgång till internationella kontaktnät och verkar därmed positivt på våra internationella förbindelser och samarbeten. Detta bidrar vidare till att utveckla bi- och multilaterala säkerhets- och försvarspolitiska relationer. Sammantaget har det svenska militära bidraget verkat i linje med och bidragit till de uppställda målen. Regeringen konstaterar att bidrag till OIR måste utvärderas utifrån en helhetsbedömning. politiska, utvecklingspolitiska och humanitära engagemang på andra områden samt utvecklingen i sin helhet inom ramen för det internationella samfundets engagemang i måste vägas in i resultatutvärderingen, också inför beslut om förlängning av insatsen efter . har tillkännagett för regeringen det som det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet anfört om utvärdering av den svenska militära utbildningsinsatsen i (bet. 2016/17:UFöU2 punkt 4, rskr. 2016/17:107). Regeringen återrapporterade och tre tillfällen till det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet kring insatsens bidrag till måluppfyllnad. och Försvarsmakten har redovisat och utvärderat de erfarenheter som har gjorts av den svenska militära utbildningsinsatsen. Genom nämnda återrapporteringar anser regeringen att tillkännagivandet har tillgodosetts fullt ut och att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat. har tillkännagett för regeringen det som det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet anfört om målformuleringar för den svenska militära utbildningsinsatsen i (bet. 2017/18:UFöU2 punkt 3, rskr. 2017/18:134). I samband med att regeringen till återrapporterat till det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet kring insatsens bidrag till måluppfyllnad har regeringen redovisat och resonerat kring användandet av målformuleringarna och de möjligheter som finns att följa upp dessa. 2019/20:28 Genom nämnda återrapporteringar och i övrigt enligt vad som redogjorts för i detta avsitt, så anser regeringen att tillkännagivande har tillgodosetts fullt ut och att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat. 7 Det föreslagna svenska bidraget Trots att Daesh bedöms vara konventionellt militärt besegrade finns det alltjämt en efterfrågan på och behov av en fortsatt militär insats. Målet med insatsen och utbildningen är att fortsatt ska kunna stå emot Daesh samt att skapa förutsättningar och strukturer för att landet självt ska kunna stå för sin långsiktiga säkerhet. Den exakta utformningen av stödet tas fram i samarbete med irakiska myndigheter. Koalitionen bedriver utbildning och rådgivning på i huvudsak baser i och omkring , , Camp Taji, Besmaya och . Det svenska styrkebidraget till insatsen ska uppgå till högst 70 personer på plats i . Styrkan ska med kort varsel kunna förstärkas tillfälligt för att möjliggöra räddnings-, evakuerings-, förstärknings- och fritagningsinsatser om behov uppstår. Det svenska bidraget ska då kunna uppgå till högst 220 personer totalt. Det svenska bidraget till insatsen föreslås omfatta förmågor för skydd och bevakning vid koalitionens baser samt personal för utbildning av de irakiska förbanden. Den personal som ingår i styrkebidraget kommer inte att ha stridande uppgifter. deltar som en del i koalitionens tränings- och utbildningsinsats. och koalitionens samlade behov är vägledande inför beslut om det svenska bidraget. är i kontinuerlig dialog med koalitionens medlemmar om situationen i landet och utvecklingen vad avser den regionala kontexten. Utgångspunkten är att använda det svenska bidragets kompetens på bästa sätt utifrån de behov som finns hos de irakiska försvarsstyrkorna och i relation till andra internationella utbildningsbidrag. Den snabba utvecklingen, militärt och politiskt, ställer höga krav på flexibilitet både vad gäller uppgift och geografisk placering. Det svenska bidraget bör därför kunna verka vid koalitionens samtliga baser i där säkerheten så medger. är det svenska bidraget stationerat på , nordväst om . Säkerhetssituationen i insatsområdet analyseras kontinuerligt av Försvarsmakten och utgör en grundförutsättning för placeringen av det svenska bidraget. tar del av dessa rapporter som vägs in i de analyser som löpande görs i utformningen av det svenska bidraget. Regeringen beaktar även faktorer såsom de interna förhållandena i i sin bedömning av hur det svenska bidraget bäst anpassas. Regeringens överväganden och förslag