prop · H60362 · 2019-03-12 00:00:00 — den mellan indexfondens avkastning och avkastningen av det eller de index som följs”. Detta kan jämföras med den engelska språkversionen, där det benämns som ”the volatility of the difference between the return of the Index-tracking UCITS and the return of the index or Med indexfond (eng. ”index-tracking UCITS”) avses enligt samma riktlinjer en fond vars strategi är att efterbilda eller följa ett eller flera index, t.ex. med syntetisk eller fysisk replikering. baseras beräkningarna av aktiv risk oftast på månadsdata som sedan räknas upp till ett årsvärde. För att få fram värdet behövs endast fondens historiska andelskurser och dess index historiska utveckling, vilket gör det relativt enkelt att beräkna aktiv risk. Enligt de riktlinjer som Fondbolagens förening har tagit fram för redovisning av nyckeltal avseende svenska värde- pappersfonder och specialfonder ska nyckeltalet anges i fondens års- En aktivt förvaltad fond förväntas ha ett högre mått på aktiv risk än en indexfond givet samma jämförelseindex, eftersom ett lågt mått på aktiv 2018/19:62 risk indikerar liten möjlighet att överträffa index. Aktiv risk ger ingen information om fondens innehav, även om måttet påverkas av i vilken utsträckning de enskilda innehaven har en avvikande utveckling eller storlek i förhållande till index. En fond vars medel placeras i aktier i samma bolag som dess jämförelseindex men med en annan fördelning kan därför ha hög aktiv risk. Aktiv andel utgår i stället från innehaven och mäter hur fördelningen av fondens innehav förhåller sig till jämförelseindex. Måttet anger konkret hur mycket fondens innehav i procent i varje aktie avviker från aktiernas vikt i jämförelseindex, dividerat med två. Noll procent aktiv andel innebär att fonden har exakt samma innehav och samma fördelning av innehaven som dess jämförelseindex, och innebär att fondens innehav inte finns representerade i indexet. Aktivitet i fondförvaltning mäts i förhållande till ett jämförelseindex. För att ett mått på aktivitet ska vara ett relevant mått måste därför fondens jämförelseindex vara relevant. Ett index är ett relevant jämförelseindex för en fond om indexet ger en god representation av fondens långsiktiga (strategiska) investeringsinriktning med avseende på faktorer som val av tillgångsslag (såsom aktier eller räntebärande värdepapper), marknad (såsom geografi eller bransch), eller med avseende på avkastnings- och riskprofil generellt. Med riskprofil avses fondens förväntade avkastningsfluktuationer under normala marknadsförhållanden. Krav på information om aktivitetsgrad i Regeringens förslag: Fondbolag och AIF-förvaltare ska för varje värdepappersfond respektive specialfond som förvaltaren förvaltar och vars förvaltning kan jämföras med ett relevant jämförelseindex, lämna information om aktivitetsgraden i fondförvaltningen i förhållande till Informationen ska beskriva hur förvaltningen av fonden bedrivs och varför det jämförelseindex som används är relevant. Sådan information ska lämnas oavsett hur länge fonden har funnits. fonden har funnits , ska även volatiliteten i skillnaden mellan fondens avkastning och jämförelseindexets avkastning (aktiv risk, eng. ”tracking error”) anges. Detta aktivitetsmått ska anges för eller den som fonden har En förklaring till det uppnådda aktivitetsmåttet ska också Fondbolag och AIF-förvaltare ska för varje värdepappersfond respek- tive specialfond som förvaltaren förvaltar och vars förvaltning inte kan jämföras med ett relevant jämförelseindex, lämna information om varför en sådan jämförelse inte är möjlig. Informationen enligt ovan ska finnas tillgänglig på fondbolagets respektive AIF-förvaltarens webbplats. lämnas i fondens informationsbroschyr och årsberättelse. Om fondbolaget eller AIF-förvaltaren inte lämnar den information som krävs ska även marknadsföringslagen tillämpas, dock inte bestämmelserna om marknadsstörningsavgift i den lagen. Informationen ska anses vara väsentlig enligt den lagen. Det som ska gälla för fondbolag enligt ovan ska gälla även för förvaltningsbolag med tillstånd att förvalta en värdepappersfond och för Sjunde AP-fonden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om 1.hur volatiliteten i skillnaden mellan fondens avkastning och jämförelseindexets avkastning ska beräknas, och 2.hur informationen som ska lämnas enligt ovan ska presenteras på förvaltarens webbplats samt i fondens informationsbroschyr och årsberättelse. Regeringens bedömning: Kravet på tillhandahållande av information bör inte gälla för utländska motsvarigheter till specialfonder eller för övriga aktörer som distribuerar fondandelar. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningens förslag avviker från regeringens förslag genom att utredningens förslag endast innehåller krav på redovisning av aktivitetsmått i fondförvaltningen för en värdepappersfond som inte är en indexfond eller, om sådant mått inte kan anges, en beskrivning på annat sätt av hur förvaltningen av en sådan fond bedrivs. I utredningens förslag specificeras inte vilket aktivitetsmått för aktivitetsgraden som ska användas eller någon tidsperiod som aktivitetsgraden ska avse. Utredningens förslag innebär inte heller något krav på att information ska lämnas i informationsbroschyren för fonden. Utredningen föreslår inte att marknadsföringslagen ska tillämpas om information om aktivitetsgrad i fondförvaltning enligt lagen om värdepappersfonder respektive lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder inte lämnas. När det gäller AIF-förvaltare omfattar det informationskrav som ska gälla enligt utredningens förslag sådana förvaltare som marknadsför alternativa investeringsfonder till icke-profes- sionella investerare i . Utredningens förslag till bemyndigande innebär att föreskrifter ska få meddelas om vad informationen om aktivitetsgraden i fondförvaltningen ska innehålla. Utredningen gör inte någon bedömning när det gäller om krav på tillhandahållande av information om aktivitetsgrad i fondförvaltning bör gälla för övriga aktörer som distribuerar fondandelar. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. anser att det bör övervägas om det i lagen bör införas ett krav på att redovisa även avkastning i samband med aktivitetsmått och avgift, för att ge investerarna en mer fullständig bild. är positiv till kravet att redovisa mått för hur aktiv förvaltning bedrivs, men anser att det inte är lämpligt att kräva att just nyckeltalet aktiv andel ska anges. Myndigheten poängterar att aktiv andel är irrelevant i de fall jämförelseindexet är irrelevant. påpekar också att det måste framgå att måtten på aktivitet inte säger något om hur bra fonden är som investering. Sjunde AP-fonden har inget att invända mot förslaget men vill tydliggöra att AP7 Aktiefond har en indexnära förvaltning och inte ska betraktas som en indexfond (avsnitt 5.4 i utredningens slutbetänkande). aktivitetsmåtten kan vara svåra att förstå för en genomsnittligt insatt investerare och vill gärna se att aktivitetsinformation även ska finnas på webbplatserna hos de mellanhänder som förmedlar och säljer andelar i påpekar även att det ur konsumentperspektiv vore önskvärt om informationen fanns i ett och samma dokument, exempelvis fondernas faktablad, och att frågan därför bör lyftas på EU- nivå vid framtida revidering av reglerna om faktablad. vid anser att aktivitetsmått bör redovisas även för passivt förvaltade aktiefonder och att räntefonder, hedgefonder och bland- fonder bör undantas från kravet. anser även att både aktiv andel och aktiv risk bör redovisas för investerare. förening anser att kravet på redovisning av aktivitet bör begränsas till Föreningen anser också att ett krav på redovisning av måttet aktiv andel inte är proportionerligt för mindre fondbolag eftersom kost- naden för att införskaffa indexuppgifter kan vara hög, samt att aktiv andel kan vara missvisande eftersom måttet i vissa sammanhang kan vara högt som måttet aktiv risk kan vara lågt. styrker förslaget om ett bemyndigande att meddela föreskrifter eftersom några skäl för bemyndigandet inte anges och det redan finns ett bemyn- digande för att meddela föreskrifter om innehållet i ifrågasätter behovet av lagstift- ning eftersom det redan finns självreglering på området. att en begränsning av kravet på redovisning av ett aktivitetsmått till aktie- fonder bör övervägas. Nämnden anser också att en analys bör göras när det gäller om ett i förväg uppsatt aktivitetsmått alltid är till fördel för investerarna i deras bedömning av den årliga avgiftens storlek i för- hållande till fondens aktivitetsmått. Nämnden påpekar även att kostnaden för att beräkna aktiv andel inte är proportionerlig för mindre fondbolag och att redan har bemyndigats att meddela föreskrifter om innehållet i informationsbroschyr och årsberättelse. föreningen ifrågasätter om följsamhet till ett i förväg uppsatt aktivitetsmått alltid kan anses vara i investerares intresse. att det är oklart om och i så fall hur kravet på redovisning av aktivitetsmått påverkar förvaringsinstitutens kontrolluppgifter. (Aktiespararna) skulle vilja se att aktivitetsmått redovisas både i fondens informationsbroschyr och årsberättelse. anser vidare att både aktiv andel och aktiv risk bör redovisas för investe- Aktiespararna påpekar att aktivitetsmåtten kan vara svåra att förstå för investerare och anser att informationen måste vara mycket tydligare för att konsumenter ska kunna tillgodogöra sig den. möjligheter att ingripa vid bristande eller felaktig informationsgivning avseende förvaltningen förtydligas. menter anser att kravet på aktivitetsmått har ett begränsat värde för de flesta sparare eftersom de inte har tillräckliga kunskaper på området. Föreningen framhåller att måtten skulle kunna vara av värde vid en rådgivningssituation, men tror inte att det kommer att få genomslag så länge rådgivningen präglas av intressekonflikter. att tillsynsmyndigheten borde övervaka så att passivt förvaltade fonder inte marknadsförs som aktivt förvaltade eftersom det handlar om vilse- Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. Promemorians förslag avviker från regeringens förslag genom att promemorians förslag innebär att fondbolag och AIF-förvaltare för varje värdepappersfond respektive specialfond som förvaltaren förvaltar ska lämna information om målsättningen för aktivitetsgraden i fondförvaltningen och den faktiska aktivitetsgraden under föregående år. Om förvaltningen av fonden kan jämföras med ett relevant jämförelseindex ska enligt promemorians förslag aktivitetsgraden anges som skillnaden mellan fondens avkastning och jämförelseindexets avkastning. Promemorian innehåller inte något förslag om att marknadsföringslagen ska tillämpas om information om aktivitetsgrad i fondförvaltningen enligt lagen om värdepappersfonder respektive lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder inte lämnas. Promemorian innehåller inte någon bedömning när det gäller om de informationskrav som föreslås gälla för specialfonder även ska gälla för utländska motsvarigheter till specialfonder som marknadsförs i . Promemorians förslag innebär vidare att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om vad som är ett relevant jämförelseindex och utifrån vilka kriterier som information ska lämnas om aktivitetsgraden för värdepappersfonder och specialfonder för vilka förvaltningen inte kan jämföras med ett relevant jämförelseindex. Remissinstanserna: anser att promemorians förslag om krav på att ange aktivitetsgrad i fondförvaltning skulle vara en angelägen förbättring av den information som lämnas eftersom ett sådant krav skulle göra det möjligt att bedöma hur aktiv och framgångsrik den aktiva förvaltningen har varit sett i relation till avgiften som tas ut för förvaltningen. Myndigheten anser dock att det kan vara svårt för konsumenter att förstå innebörden av ett sådant krav och att det i den fortsatta beredningen bör övervägas fler förklaringar riktade till konsumenter av vad informationskravet innebär. Myndigheten anser att det bör vara tillräckligt att ange den faktiska aktivitetsgraden under föregående år och att det därutöver inte bör införas ett krav i lag på att även målsättningen för aktivitetsgraden i fondförvaltningen ska anges, eftersom aktivitetsgraden inte är ett mål i sig utan ett medel för att uppnå en högre avkastning. Det bör i stället vara mer ändamålsenligt att kräva att skillnader mellan den egna tillgångsportföljen och jämförelseindexets sammansättning kommenteras. Myndigheten framhåller att aktiv risk är mer korrekt och enklare att beräkna än aktiv andel och därför bör användas som mått för aktivitetsgrad i fondförvaltningen. Myndigheten framhåller även att det är olyckligt att det på grund av utformning på området inte är möjligt att införa krav på redovisning av aktivitetsgraden i fondförvaltningen även i faktablad för fonden, och att frågan om möjlighet att lämna information om aktivitetsgraden i fondförvaltningen i faktablad därför skulle kunna drivas på EU-nivå. ställer sig bakom syftet med promemorians förslag och anser att ett lagstadgat och, jämfört med utredningens förslag, mer preciserat krav på information om aktivitetsgrad i fondförvaltningen bör införas mot bakgrund av vad som framkommit vid inspektionens granskningar av dolda indexfonder. Inspektionen avstyrker dock förslaget om att införa ett krav på att information ska lämnas om målsättningen för aktivitetsgraden i fondförvaltningen, eftersom aktivitet är ett medel och inte ett mål för att nå högre avkastning och positioner som 2018/19:62 tas enbart i syfte att markera aktivitet därför kan riskera att skada andelsägarnas intresse. Inspektionen tillstyrker i stället att det för en fond som har ett relevant jämförelseindex ska redovisas den faktiska aktivitetsgraden under föregående år genom måttet aktiv risk. Lagtexten bör enligt inspektionens uppfattning därutöver kompletteras med ett krav på att fondförvaltare ska förklara varför ett jämförelseindex anses vara relevant eller, i förekommande fall, varför ett relevant jämförelseindex saknas. Det bör även införas ett krav på att det ska lämnas en utförlig kvalitativ förklaring till den aktivitetsgrad i fondförvaltningen som redovisats och det bör avse , t.ex. 3–. Inspektionen avstyrker förslaget att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om utifrån vilka kriterier information ska lämnas om aktivitetsgraden för fonder vars förvaltning inte kan jämföras med ett relevant jämförelseindex. Ett sådant bemyndigande är enligt inspektionens uppfattning inte motiverat, eftersom de problem med dolda indexfonder som förslaget syftar till att förhindra rör fonder för vilka förvaltningen kan jämföras med ett relevant jämförelseindex samt då det förhållandet att inga mått som fungerar oberoende av jämförelseindex har framkommit under utredningsarbetet visar att detta är en svårlöst uppgift som inte lämpar sig för lagreglering. Inspektionen föreslår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer i stället ska få meddela föreskrifter om hur aktiv risk ska beräknas och om detaljerna för hur den kvalitativa förklaringen som ska komplettera den siffermässiga informationen om aktivitetsgraden i fondförvaltningen ska presenteras. Sjunde AP-fonden har inget att invända mot förslaget och anför att det är rimligt att även den omfattas av informationskravet. Fonden anser att det är oklart om den information om aktivitetsgrad som förslaget avser kommer att utgöra bra konsumentinformation eftersom ett mått på aktivitetsgrad ger liten vägledning om kvaliteten på de aktiviteter som företas. Fonden anser dock att förslaget är ett bra första steg för att över huvud taget möjliggöra en jämförelse. är positivt till förslaget att fondförvaltare tydligare ska informera konsumenter om aktivitetsgrad i fondförvaltningen. är dock tveksamt till om det är lämpligt att införa ett lagkrav på att informera om målsättningen för aktivitetsgraden, eftersom det finns en överhängande risk för att konsumenten uppfattar målsättningen som en utfästelse. Om information om målsättningen för aktivitetsgraden ska lämnas bör motsvarande krav för hur informationen ska lämnas gälla som de som framgår av verkets överenskommelse med angående regler för marknadsföring av fonder (BÖ 2015:02). Detta innebär bl.a. att det klart och tydligt ska framgå att det enbart är fråga om en målsättning, att målsättningen grundas på försiktiga och tydligt angivna antaganden samt att det inte är fråga om en utfästelse. avstyrker förslaget att en målsättning för aktivitetsgraden i förvaltningen i form av aktiv risk ska anges och förespråkar i stället att det i informationsbroschyren tas in information om aktiv risk för fonden . Informationen om aktivitetsgraden kan därmed komplettera den information om fondens avkastning som redan lämnas. Informationen blir då även tydlig och jämförbar och riskerar inte att bli missvisande för konsumenter. Föreningen anser att aktiv risk är ett lämpligare aktivitetsmått än aktiv andel men framhåller att aktiv risk uttryckt som målsättning har begränsningar och riskerar att bli miss- visande, dels då en förvaltare på grund av marknadens volatilitet eller korrelation inte helt kan styra utvecklingen av aktiv risk genom sin aktivitet i fondförvaltningen, dels då det finns risk att en målsättning för aktivitetsgraden kan uppfattas som en utfästelse och därmed blir miss- visande för konsumenter. Föreningen framhåller att något standardiserat beräkningssätt för aktiv risk som målsättningsmått inte finns, vilket innebär att jämförelser inte kan göras. Föreningen tillstyrker förslaget att aktiv risk ska redovisas som ett nyckeltal i fondernas årsberättelse. gäller utländska motsvarigheter till värdepappersfonder som marknadsförs i instämmer föreningen i den bedömning som görs i promemorian att det inte finns någon möjlighet att införa kravet, som därmed endast kommer att kunna införas för svenska fonder. Föreningen noterar dock att utländska motsvarigheter till specialfonder som marknadsförs till konsu- menter i , som konkurrerar med svenska specialfonder och där det finns möjlighet att införa informationskravet, inte omfattas av förslaget. Föreningen anser att skälen för och konsekvenserna av detta bör belysas. Föreningen anför vidare att det är en svår uppgift att specificera vad som är ett relevant jämförelseindex och föreslår att det, i stället för att det införs ett bemyndigande om detta, ska överlåtas till fondbolag att själva ansvara för att välja ett relevant jämförelseindex och avgöra om ett sådant finns. Aktiespararna anser att det behövs mer förklarande text för konsumenter eftersom det är svårt att förstå innebörden av förslaget samt att det är otill- fredsställande att förslaget endast omfattar krav på att ange aktiv risk, eftersom en kombination av aktiv risk och aktiv andel används som mått på aktivitet i fondförvaltning . Aktiespararna anser att förslaget inte kommer att hjälpa konsumenter och menar att det sammantaget borde ses över i sin helhet. Skälen för regeringens förslag och bedömning Enligt UCITS-direktivet ska det för en värdepappersfond finnas infor- mation i form av ett prospekt (benämns informationsbroschyr i svensk rätt), årsberättelse, halvårsredogörelse och basfakta för investerare (benämns faktablad i svensk rätt). Innehållet i och utformningen av dessa obligatoriska informationskällor regleras i UCITS-direktivet (artiklarna 68– När det gäller reglerna om informationsbroschyr, årsrapport och halv- årsredogörelse är det fråga om en minimireglering. Det innebär att innehållet i dessa informationskällor ska motsvara åtminstone det som anges i direk- tivet, men att det inte finns något som hindrar att medlemsstaterna ställer upp ytterligare krav i nationell rätt (se artikel 69.2–69.4). Kraven på innehåll i och utformning av faktablad är dock fullharmoniserade (se skäl 59 i UCITS-direktivet och prop. 2010/11:135 s. 137). Faktablad ska, för att underlätta jämförelse mellan olika fonder, ha samma innehåll och form inom hela EES. I kommissionens faktabladsförordning finns detaljerade bestämmelser om faktablads innehåll och form (kommissionens förordning (EU) nr 583/2010 av om genomförande av Europaparla- mentets och rådets direktiv /65/EG rörande basfakta för investerare). I förordningen anges uttömmande den föreskrivna formen för och inne- hållet i faktablad (artikel 3.1). Det finns därmed inte möjlighet att i svensk 2018/19:62 rätt införa kompletterande bestämmelser om innehållet i faktablad för fonder som omfattas av UCITS-direktivet. Fonder som inte omfattas av UCITS-direktivet är alternativa investeringsfonder och för dessa fonder gäller AIFM-direktivet åtminstone indirekt. Detta eftersom AIFM-direktivet riktar sig till förvaltare av alternativa investeringsfonder (AIF-förvaltare) och inte till fonderna i sig. AIFM- direktivet innehåller t.ex. regler om informationskrav avseende alternativa investeringsfonder. Reglerna innebär att AIF-förvaltaren ska se till att det lämnas viss information (som i princip motsvarar den som ska lämnas i informationsbroschyren för en fond som omfattas av UCITS-direktivet) om varje alternativ investeringsfond som förvaltaren förvaltar och att det finns en årsberättelse. Informationsreglerna i AIFM-direktivet är dock mindre detaljerade än i UCITS-direktivet. Det finns t.ex. ingen motsvarighet till ovan nämnda förordning om faktabladets form och innehåll. Det framgår av AIFM-direktivet att det är fråga om en minimireglering, se t.ex. reglerna om vad årsredovisningen minst ska innehålla (artikel 22.2) och om möjligheten för medlemsstaterna att ställa strängare krav på alternativa investeringsfonder som ska marknadsföras till icke-professionella investerare (artikel 43). Sammanfattningsvis finns det alltså inget i som hindrar att det i svensk rätt införs krav på att information om aktivitetsgrad i fondförvaltningen ska tas in i fondernas informationsbroschyr och årsberättelse. Ett lagstadgat krav på information om aktivitetsgrad underlättar för investerare För att investerare ska få bättre möjligheter att bedöma om en värdepappersfond som förvaltas av ett fondbolag eller ett förvaltningsbolag, eller en specialfond som förvaltas av en AIF-förvaltare, utgör ett bra investeringsalternativ sett utifrån avgiften för förvaltningen, bör det införas krav i lagen om värdepappersfonder och lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder på att förvaltaren ska lämna information om aktivitetsgrad i fondförvaltningen. Informationskravet bör gälla för svenska värdepappersfonder, oavsett om dessa förvaltas av ett fondbolag eller ett förvaltningsbolag. På motsvarande sätt bör kravet gälla för svenska specialfonder, oavsett om dessa förvaltas av en svensk eller en utländsk AIF-förvaltare. Som nämns i avsnitt 4.1 finns det redan självreglering på området i vilken det rekommenderas att aktiviteten i förvaltningen redovisas i fondens årsberättelse i syfte att bl.a. ”för sparare medge jämförelser mellan fonder”. Regeringen anser, i motsats till , att självregleringen på området inte är tillräcklig utan att lagstiftning behövs. För att investerare ska kunna bedöma aktivitetsgraden i fondförvaltningen sett i relation till den avgift som tas ut för förvaltningen finns det ett behov av att införa tydliga och bindande krav på den information som ska lämnas som kan utöva tillsyn över. Även om aktivitetsmått kan vara svårt att förstå för sparare på grund av otillräckliga kunskaper, såsom , Aktiespararna och Konsumenter påpekar, finns det ett värde i att information lämnas om aktivitetsgrad i fondförvaltningen, eftersom det underlättar en jämförelse mellan fonder i förhållande till den avgift som tas ut för förvaltningen. kan det skapas långsiktigt bättre förutsättningar för en god jämförbarhet Prop. 2018/19:62 mellan fonder.