prop · H603163 · 2019-09-09 00:00:00 — Sekretess gäller för uppgift som hänför sig till sådan verksamhet som avses i 2 kap. 1 § 1 lagen (2018:1693) om polisens behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att syftet med beslutade eller förutsedda åtgärder motverkas eller den framtida verksamheten skadas. Sekretess gäller, under motsvarande förutsättningar som anges i första stycket, för uppgift som hänför sig till sådan verksamhet som avses i 1.2 kap. 1 § 1 lagen (2018:1694) om behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område, 2 kap. 1 § 1 lagen (2018:1695) 2 kap. 1 § 1 lagen (2018:1695) av personuppgifter inom brotts- av personuppgifter inom brotts- datalagens område, eller 2 kap. 1 § 1 lagen (2018:1696) 2 kap. 1 § 1 lagen (2018:1696) lagens område, eller 2 kap. 1 § 1 lagen (2019:000) Sekretess enligt första stycket gäller inte för uppgift som hänför sig till verksamhet hos och som har förts in i en allmän handling . För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretess gäller för uppgift om en enskilds personliga och ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till honom eller henne lider skada eller men och uppgiften förekommer i 1. utredning enligt bestämmelserna om förundersökning i brottmål, Senaste lydelse 2018:1708. Senaste lydelse 2019:434. 2.angelägenhet som avser användning av tvångsmedel i brottmål eller i annan verksamhet för att förebygga brott, 3.angelägenhet som avser säkerhetsprövning enligt säkerhetsskydds- lagen (2018:585), 4.annan verksamhet som syftar till att förebygga, uppdaga, utreda eller beivra brott eller verkställa uppbörd och som bedrivs av en åklagarmyndighet, , , , eller , 5. register som förs av Polis- 5. register som förs av Polis- myndigheten enligt 5 kap. lagen myndigheten enligt 5 kap. lagen (2018:1693) om polisens be- (2018:1693) om polisens be- handling av personuppgifter inom handling av personuppgifter inom brottsdatalagens område eller som brottsdatalagens område eller som annars behandlas med stöd av de annars behandlas med stöd av de bestämmelserna, eller uppgifter som behandlas av Säkerhetspolisen eller med stöd av lagen (2019:000) om Säkerhets- polisens behandling av person- 6.register som förs enligt lagen (1998:621) om misstankeregister, 7.register som förs av enligt lagen (2018:1696) om behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område eller som annars behandlas där med stöd av samma lag, 8.särskilt ärenderegister över brottmål som förs av åklagarmyndighet, om uppgiften inte hänför sig till registrering som avses i 5 kap. 1 §, eller 9.register som förs av enligt lagen (2018:1694) om Tull- verkets behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område eller som annars behandlas där med stöd av samma lag. Sekretessen enligt första stycket 2 gäller hos domstol i dess rättskipande eller rättsvårdande verksamhet endast om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till honom eller henne lider skada eller men om uppgiften röjs. Vid förhandling om användning av tvångsmedel gäller sekretess för uppgift om vem som är misstänkt endast om det kan antas att fara uppkommer för att den misstänkte eller någon närstående till honom eller henne utsätts för våld eller lider annat allvarligt men om uppgiften röjs. Första stycket gäller inte om annat följer av 2, 6 eller 7 §. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretessen enligt 1 § hindrar inte att en uppgift lämnas ut 1.till en enskild enligt vad som föreskrivs i lagen (1964:167) med sär- skilda bestämmelser om unga lagöverträdare, 2.till en enskild enligt vad som föreskrivs i säkerhetsskyddslagen (2018:585) och i förordning som har meddelats med stöd i den lagen, 3.till en enskild enligt vad som föreskrivs i 27 kap. 8 § , 4.enligt vad som föreskrivs i 3Senaste lydelse 2018:1716. 2018/19:163 – lagen (1998:621) om misstankeregister, –lagen (2018:1693) om polisens behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område, –lagen (2018:1694) om behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område, –lagen (2018:1695) om behandling av person- uppgifter inom brottsdatalagens område, –lagen (2018:1696) om behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område, –lagen (2018:1697) om – lagen (2018:1697) om åklagarväsendets behandling av åklagarväsendets behandling av personuppgifter inom brottsdata- personuppgifter inom brottsdata- lagens område, eller –förordningar som har stöd i dessa lagar. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2017:496) om internationellt polisiärt samarbete Härigenom föreskrivs att 6 kap. 1 § lagen (2017:496) om internationellt polisiärt samarbete ska ha följande lydelse. Om inte annat följer av denna lag Om inte annat följer av denna lag har meddelat i anslutning till lagen har meddelat i anslutning till lagen gäller brottsdatalagen (2018:1177) gäller brottsdatalagen (2018:1177) respektive myndighet för be- respektive myndighet för be- internationellt polisiärt samarbete: internationellt polisiärt samarbete: – lagen (2018:1693) om polisens – lagen (2018:1693) om polisens inom brottsdatalagens område, inom brottsdatalagens område, verkets behandling av person- verkets behandling av person- lagens område, eller Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2018:1714. 2018/19:163 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 § lagen (2018:218) med komplet- terande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning ska ha följande Bestämmelserna i 2 § gäller inte i verksamhet som omfattas av 1.lagen (2007:258) om behandling av personuppgifter i Försvars- maktens försvarsunderrättelseverksamhet och militära säkerhetstjänst, 2.lagen (2007:259) om behandling av personuppgifter i Försvarets radioanstalts försvarsunderrättelse- och utvecklingsverksamhet, eller (2010:361). Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i säkerhetsskyddslagen (2018:585) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 13 och 14 §§ säkerhetsskyddslagen (2018:585) ska ha följande lydelse. Med registerkontroll avses att uppgifter hämtas från ett register som omfattas av lagen (1998:620) om belastningsregister eller lagen (1998:621) om misstankeregister. Med registerkontroll avses också att uppgifter som behandlas med stöd av lagen (2018:1693) om polisens behandling av person- uppgifter inom brottsdatalagens område hämtas. Med registerkontroll avses att uppgifter hämtas från ett register som omfattas av lagen (1998:620) om belastningsregister eller lagen (1998:621) om misstankeregister. Med registerkontroll avses också att uppgifter hämtas som behandlas med stöd av 1.lagen (2018:1693) om polisens behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område, eller 2.lagen (2019:000) om Säker- hetspolisens behandling av person- uppgifter. Registerkontroll ska göras om anställningen eller deltagandet i verk- samheten har placerats i säkerhetsklass. Uppgifter ska löpande hämtas deltagandet i den säkerhetskänsliga verksamheten pågår. För säkerhetsklass 1 eller 2 får uppgifter om den kontrollerade som finns i belastningsregistret eller misstankeregistret eller som behandlas med stöd av lagen (2018:1693) om polisens be- handling av personuppgifter inom brottsdatalagens område hämtas. Motsvarande uppgifter får även hämtas om den kontrollerades make eller sambo. För säkerhetsklass 3 får sådana uppgifter om den kontrollerade som finns i belastningsregistret eller misstankeregistret eller som För säkerhetsklass 1 eller 2 får uppgifter om den kontrollerade som finns i belastningsregistret eller misstankeregistret eller som behandlas med stöd av lagen (2018:1693) om polisens be- handling av personuppgifter inom brottsdatalagens område eller lagen (2019:000) om Säkerhetspolisens behandling av personuppgifter hämtas. Motsvarande uppgifter får även hämtas om den kontrollerades make eller sambo. För säkerhetsklass 3 får sådana uppgifter om den kontrollerade som finns i belastningsregistret eller misstankeregistret eller som Senaste lydelse 2018:1715. Senaste lydelse 2018:1715. 2018/19:163 behandlas med stöd av lagen om polisens med stöd av lagen om polisens inom brottsdatalagens område eller Om det finns synnerliga skäl får även andra uppgifter än sådana som anges i andra och tredje styckena hämtas. Denna lag träder i kraft . 2.7Förslag till lag om ändring i lagen (2018:1693) om polisens behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område Härigenom föreskrivs att punkt 4 i ikraftträdande- och övergångs- bestämmelserna till lagen (2018:1693) om polisens behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område ska upphöra att gälla vid utgången av . 2018/19:163 3 Ärendet och dess beredning Europeiska unionens genomgripande dataskyddsreform omfattar dels och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av per- sonuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphä- vande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), i det följande dataskyddsförordningen, dels och rådets direktiv (EU) 2016/680 av om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut /977/RIF, i det följande dataskyddsdirektivet. Regeringen beslutade kommittédirektiv om genom- förande av dataskyddsdirektivet (dir. 2016:21). I utredningens uppdrag ingick, förutom att föreslå hur direktivet ska genomföras i svensk rätt, att bedöma om det fanns anledning att reglera Säkerhetspolisens personuppgiftsbehandling separat från den lagstiftning som gäller för och vid behov lämna författningsförslag. Utredningen om 2016 års dataskyddsdirektiv redovisade delbetän- kandet Brottsdatalag (SOU 2017:29), i vilket utredningen föreslog att direktivet i huvudsak skulle genomföras genom en ny ramlag, brottsdata- lagen. Regeringen beslutade propositionen Brottsdatalag (prop. 2017/18:232). Lagändringarna trädde i kraft . Utredningen redovisade slutbetänkandet Brottsdatalag – kompletterande lagstiftning (SOU 2017:74). beslutades propositionen Brottsdatalag – kompletterande lagstiftning (prop. 2017/18:269), som behandlar slutbetänkandets förslag till anpassningar och ändringar i de brottsbekämpande myndigheternas registerförfattningar. Lagändringarna trädde i kraft . I denna proposition behandlas slutbetänkandets lagförslag om Säkerhetspolisens behandling av personuppgifter. En sammanfattning av betänkandet i den del som gäller Säkerhets- polisens behandling av personuppgifter finns i bilaga 1. Utredningens förslag till en ny lag för Säkerhetspolisens personuppgiftsbehandling finns Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i (Ju2017/07698/L4). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet lämnade förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. 4.1Säkerhetspolisens uppdrag och verksamhet Enligt 1 § andra stycket polislagen (1984:387) bedrivs polisverksamhet av och Säkerhetspolisen. Säkerhetspolisens huvudsakliga uppgifter och ansvar framgår av 3 §. Säkerhetspolisen ska förebygga, förhindra och upptäcka brottslig verksamhet som innefattar brott mot rikets säkerhet eller terrorbrott och utreda och beivra sådana brott, fullgöra uppgifter i samband med personskydd av den centrala statsledningen och andra som regeringen eller Säkerhetspolisen bestämmer, fullgöra uppgifter enligt säkerhetsskyddslagen, leda annan polisverksamhet om regeringen föreskriver det och i övrigt bedriva sådan verksamhet som framgår av lag eller förordning eller som regeringen uppdragit åt Säker- hetspolisen att i särskilda hänseenden ansvara för. I förordningen (2014:1103) med instruktion för Säkerhetspolisen preciseras myndighe- tens uppdrag. Säkerhetspolisen är också nationell säkerhetstjänst. En säkerhetstjänst arbetar för att höja säkerhetsnivån i den egna staten. Det görs dels genom att avslöja och reducera säkerhetshot som riktas mot staten, dels genom att reducera sårbarheter. I egenskap av säkerhetstjänst bedriver Säker- hetspolisen underrättelse- och säkerhetsarbete. Myndigheten bedriver omfattande säkerhetsunderrättelseverksamhet för att ta fram hot- och sår- barhetsbedömningar. Verksamheten är inriktad på att avslöja om viss brottslighet kan komma att begås. Bedömningarna tjänar som underlag för beslut om vilka åtgärder Säkerhetspolisen ska vidta i sitt förebyggande arbete. De ligger också till grund för beslut om t.ex. personskydd eller säkerhetsskyddsåtgärder. Ett övergripande mål med säkerhetsunder- rättelseverksamheten är att hämta in kunskap som kan omsättas i operativ verksamhet (En tydligare organisation för Säkerhetspolisen, SOU 2012:77, s. 56 f.). Säkerhetspolisens verksamhet är indelad i fem huvudområden. Kontra- spionageverksamheten ska förebygga och avslöja spioneri och annan olovlig underrättelseverksamhet som kan rikta sig mot och sven- ska intressen utomlands, mot utländska intressen i och mot flyk- tingar. Kontraterrorismverksamheten syftar till att förebygga och avslöja bl.a. terrorism som riktas mot , svenska intressen utomlands och utländska intressen i , internationella terroristnätverks förgreningar i och stöd och finansiering av terroristverksamhet. Den författningsskyddande verksamheten har till uppgift att motverka verk- samhet som genom trakasserier, hot, våld, tvång eller korruption syftar till att påverka det demokratiska statsskickets funktioner. Säkerhetspolisen ansvarar även för personskyddet av den centrala statsledningen och främmande statsbeskickningsmedlemmar och vid statsbesök och liknande händelser. Säkerhetspolisen bedriver också säkerhetsskyddsverksamhet, som syftar till att höja säkerhetsnivån i samhället genom analyser, registerkontroller, tillsyn och rekommendationer till myndigheter vilkas verksamhet har betydelse för säkerhet. Säkerhetspolisen har också vissa uppgifter enligt utlännings- och med- borgarskapslagstiftningen. Enligt 1 kap. 7 § utlänningslagen (2005:716) är 2018/19:163 säkerhetsärenden ärenden där Säkerhetspolisen av skäl som rör rikets säkerhet eller som annars har betydelse för allmän säkerhet förordar att vissa beslut ska meddelas, exempelvis att en utlänning ska avvisas eller utvisas eller att en utlännings ansökan om uppehållstillstånd ska avslås. Säkerhetspolisen har rätt att överklaga beslut i sådana ärenden. Säkerhetspolisen är också verkställande myndighet i säkerhets- ärenden, vilket ger myndigheten rätt att fatta beslut i frågor om förvar och uppsikt. Säkerhetspolisen har även uppgifter enligt lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Med stöd av den lagen kan myndigheten ansöka om att en utlänning ska utvisas ur landet. Säkerhetspolisen ansvarar för att beslut om utvisning enligt lagen verkställs. Enligt lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap kan Säkerhetspolisen förorda att en ansökan om svenskt medborgarskap ska avslås av skäl som rör rikets säkerhet eller allmän säkerhet. Myndigheten har även rätt att överklaga sådana beslut. Säkerhetspolisen arbetar även med frågor som rör ickespridning. Den verksamheten syftar till att förhindra spridning och anskaffning av pro- dukter som kan användas för att producera massförstörelsevapen. Arbetet går främst ut på att förhindra att kunskaper, produkter, ämnen eller mikroorganismer förs från eller via till aktörer som har ambitioner att anskaffa eller vidareutveckla massförstörelsevapen. Säkerhetspolisen samverkar med inom vissa områ- den, exempelvis verkställighet av hemlig rumsavlyssning och hemliga tvångsmedel på teleområdet. Säkerhetspolisen blev en fristående myndighet. Myn- digheten leds av en säkerhetspolischef, som är generaldirektör, och en biträdande säkerhetspolischef. De biträds av generaldirektörens stab. är Säkerhetspolisens kärnverksamhet upp- delad i två avdelningar; säkerhetsunderrättelseavdelningen och säkerhets- avdelningen. Den förstnämnda ansvarar för myndighetens säkerhets- underrättelseverksamhet, dvs. arbetet med att bedöma och reducera hot- aktörers avsikt och förmåga att bedriva säkerhetshotande verksamhet. Avdelningen ansvarar även för brottsutredningar och ärenden enligt ut- lännings- och medborgarskapslagstiftningen. Där bedrivs också underrät- telsearbete med främsta syfte att förse myndigheten med beslutsunderlag för säkerhetsåtgärder. Säkerhetsavdelningen ansvarar för verksamhet inom områdena säkerhetsskydd och personskydd och för det interna säkerhetsarbetet och den interna riskhanteringen. Det finns också en inhämtningsavdelning, en informations- och utveck- lingsavdelning och en avdelning för verksamhetsstöd. Inhämtningsavdel- ningen utför på uppdrag av säkerhets- eller säkerhetsunderrättelseav- delningen inhämtnings- eller åtgärdsuppdrag. Avdelningen ansvarar för operativ stödverksamhet avseende bl.a. hemliga tvångsmedel. Vid avdel- ningen finns också myndighetens funktion för finansiella underrättelser och Säkerhetspolisens ledningscentral. Informations- och ut- vecklingsavdelningen ansvarar för myndighetens samlade informations- försörjning genom att registrera och grundbearbeta den information som kommer in till myndigheten och göra den tillgänglig för övriga delar av Prop. 2018/19:163 myndigheten. Avdelningen samordnar utvecklingsarbetet avseende bl.a. systemförvaltning. Avdelningen för verksamhetsstöd ansvarar för Säker- hetspolisens administrativa verksamhet som rör bl.a. personal och eko- nomi. 5Dagens reglering av behandling av personuppgifter 5.1Grundläggande reglering om skydd av den personliga integriteten Enligt 2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen är var och en – utöver vad som anges i första stycket i paragrafen – skyddad gentemot det allmänna mot betydande intrång i den personliga integriteten, om det sker utan samtycke och innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden. Inskränkningar i detta skydd får enligt 2 kap. 20 och 21 §§ regeringsformen enbart göras genom lag och bara för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Grundlagsskyddet omfattar enbart betydande intrång. I förarbetena till ändringen framhålls att det är naturligt att det läggs stor vikt vid uppgif- ternas karaktär vid bedömningen av hur ingripande intrånget i den per- sonliga integriteten kan anses vara i samband med insamling, lagring och bearbetning eller utlämnande av uppgifter om enskildas personliga för- hållanden. Ju känsligare uppgifterna är, desto mer ingripande anses det allmännas hantering av uppgifterna normalt vara. Även hantering av ett fåtal uppgifter kan med andra ord innebära ett betydande intrång i den personliga integriteten om uppgifterna är av mycket känslig karaktär. Vid bedömningen av intrångets karaktär är det också naturligt att stor vikt läggs vid ändamålet med behandlingen. En hantering som syftar till att utreda brott kan enligt förarbetena normalt anses vara mer känslig än t.ex. en hantering som uteslutande sker för att ge en myndighet underlag för förbättringar av kvaliteten i handläggningen. Mängden uppgifter kan också vara en betydelsefull faktor i sammanhanget (En reformerad grundlag, prop. 2009/10:80, s. 183). har i flera lag- stiftningsärenden som rört myndigheters personuppgiftsbehandling fram- hållit att målsättningen bör vara att myndighetsregister med ett stort antal registrerade och särskilt känsligt innehåll ska regleras särskilt i lag (se bl.a. bet. 1990/91:KU11 s. 11 och 1997/98:KU18 s. 43). Den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättig- heterna och de grundläggande friheterna () gäller som svensk lag (SFS 1994:1219). Enligt artikel 8 har var och en rätt till respekt för sitt privat- och familjeliv, sitt hem och sin korrespondens. Inskränkningar i dessa rättigheter får endast göras med stöd av lag och för vissa i artikeln uppräknade ändamål, bl.a. hänsyn till den allmänna 2018/19:163 säkerheten och förebyggande av oordning och brott. Artikel 8 skyddar bl.a. mot felaktig behandling av personuppgifter (se m.fl. mot , Ansökan 62332/00, dom ). Även Europeiska unionens (EU) stadga om de grundläggande rättig- heterna (rättighetsstadgan) innehåller bestämmelser om behandling av personuppgifter. antog 1981 en konvention till skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter, den s.k. data- skyddskonventionen (nr 108). Konventionen trädde i kraft . I syfte att modernisera konventionen har en översyn av den pågått inom . Förhandlingarna resulterade i att ett ändringsprotokoll antogs och tillhörde de första konventionsstaterna att underteckna protokollet. Processen för att ändringsprotokollet ska träda i kraft har därmed inletts. Konventionens syfte är att säkerställa respekten för grundläggande fri- och rättigheter, särskilt den enskildes rätt till personlig integritet i samband med automatisk databehandling av personuppgifter. Utgångspunkten är att vissa av den enskildes rättigheter kan behöva skyddas i förhållande till den princip om fritt flöde av information, oberoende av gränser, som finns inskriven i internationella överenskommelser om mänskliga rättigheter. Konventionens tillämpningsområde är enligt huvudregeln automatiserade personregister och automatisk databehandling av personuppgifter i allmän och enskild verksamhet. I konventionen anges krav på de personuppgifter som är föremål för automatisk databehandling, bl.a. krav på att uppgifterna ska hämtas in och behandlas på ett korrekt sätt och vara relevanta med hänsyn till ändamålet, att vissa typer av uppgifter inte får behandlas automatiserat om inte nationell lagstiftning ger ett ändamålsenligt skydd och att lämpliga säkerhetsåtgärder ska vidtas för att skydda personuppgifter gentemot oavsiktlig eller otillåten förstörelse. Konventionen kompletteras av ett antal av ministerkommittén antagna rekommendationer om hur personuppgifter bör behandlas inom olika områden. En sådan rekommendation rör polisen. har, i likhet med övriga medlemsstater i EU, anslutit sig till konventionen. 5.2Regleringen av Säkerhetspolisens personuppgiftsbehandling Säkerhetspolisens personuppgiftsbehandling regleras i 6 kap. polisdatalagen (2010:361). Lagen upphörde att gälla , men gäller för Säkerhetspolisens behandling av personuppgifter i frågor som rör nationell säkerhet genom en övergångsreglering (avsnitt 6.3). kapitlet anges ändamålen för Säkerhetspolisens personuppgiftsbe- handling. Det finns även särskilda bestämmelser om behandling av känsliga personuppgifter och om bevarande och gallring. I 6 kap. 4 § hänvisas till ett flertal bestämmelser i 2 kap. som ska tillämpas av Säkerhetspolisen. Bland dem 2 kap. 2 § som i sin tur hänvisar till ett antal bestämmelser i personuppgiftslagen (1998:204) som gäller vid behandling av personuppgifter enligt polisdatalagen. Det gäller bl.a. definitioner, vissa grundläggande bestämmelser om behandlingen av personuppgifter, information till den registrerade, tillsyn och skadestånd. Även personuppgiftlagen har upphört att gälla, men kan tillämpas av Säkerhetspolisen genom en övergångsreglering (avsnitt 6.3). I polisdataförordningen (2010:1155), som övergångsvis fortfarande gäller för Säkerhetspolisen, finns ytterligare bestämmelser om bl.a. behörighetstilldelning, ändamål, elektroniskt utlämnande och bevarande och gallring. I 6 kap. 1–3 §§ polisdatalagen anges för vilka ändamål Säkerhetspolisen får behandla personuppgifter. Ändamålen delas in i primära och sekun- dära. De primära ändamålen, som avser behandling av personuppgifter för behoven i Säkerhetspolisens brottsbekämpande verksamhet, anges ut- tömmande i 6 kap. 1 § polisdatalagen.