prop · H603123 · 2019-06-18 00:00:00 — som drivs av kvinnor har ökat från cirka 25 till sedan 1980.3 Även inom grupperna kvinnor och män som driver företag kan olika mönster skönjas. Enligt är en större andel män än kvinnor intresserade av att låta sitt företag växa i omsättning och antal anställda. Andelen män som uppger att de ansökt om lån för sitt företagande är högre än motsvarande andel för kvinnor.4 Enligt regeringen hänger fenomenet att kvinnor driver företag i mindre omfattning än män samman med den generella bristen på jämställdhet i samhället, däribland olika syn på kvinnor och män som företagare.5 Det finns indikationer på olikheter i bemötandet av kvinnor och män hos statliga företagsfrämjande aktörer.6 Redan när bildades underströk näringsutskottet att insatser för att främja kvinnors företagande är ett angeläget arbetsområde, särskilt när det gäller nyföretagande.7 Uppdraget om kvinnors företagande ingår i särskilt 1Prop.1993/94:147, bet. 1993/94:AU17, rskr. 1993/94:290. 2016/17:10, bet. 2016/17:AU5, rskr. 2016/17:150, se även prop. 2005/06:155, bet. 2005/06:AU11, rskr. 2005/06:257. 3Entreprenörskapsforum, 2018. Företagens villkor och verklighet 2011, 2014 och 2017. 2005/06:AU11 s. 30 med hänvisning till prop. 2005/06:155. 6Se , och , 2017, m.fl., 2018, Tillväxtanalys, 2015, , 2015a. Se även , 2007a, om företagsfrämjande insatser når kvinnor. 1993/94:40, bet. 1993/94:NU11, rskr. 1993/94:43. 8R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N beslutade samhällsuppdrag8 och mål för uppdraget har framgått av bolagets ägaranvisningar de senaste tio åren.9 Målformuleringen har förändrats och det nuvarande målet är att andelen kvinnor i kundstock ska överstiga andelen kvinnor i den totala företagspopulationen och nyföretagandet.10 Enligt års- och hållbarhetsredovisning uppnåddes målet 2017, eftersom av totalt 4 200 nya lån beviljades till kvinnor. I huvuduppdrag ingår bland annat att verksamheten ska fungera som ett komplement till den privata marknaden och med vissa regionala anpassningar vara tillgänglig i hela landet. Totalt uppgick nyutlåningen till , och den sammanlagda utlåningen till 5,8 miljarder kronor.11 Den låga representationen av kvinnor bland företagare och svårigheter för statliga insatser att få genomslag hos målgruppen12, har gjort att ansett det motiverat att granska bidrag till att kvinnor och män ska ha samma möjlighet att starta och driva företag. Det huvudsakliga motivet till att granska just är bolagets monetärt stora betydelse i näringspolitiken och att , till skillnad från andra statliga aktörer, erbjuder finansiering utan branschbegränsningar i hela . 1.2 Syfte, frågeställningar och avgränsningar Granskningens syfte är att bedöma om regeringens och arbete med uppdrag om kvinnors företagande bidrar till att uppfylla det jämställdhetspolitiska delmålet om ekonomisk jämställdhet. Regeringen förvaltar statens ägande i och har att följa beslut om bland annat styrning av bolag med statligt ägande och återrapportering till . förhåller sig inte direkt till utsagor utan följer regeringens styrning av bolaget. ska också säkerställa att den egna styrningen är konsekvent i hela koncernen, inklusive i de 16 dotterbolag som till är delägda av regionala ägare och som utför låneverksamheten på kommission av moderbolaget. uppdrag tillåter variationer mellan dotterbolagen, men regeringen har angett att geografisk placering inte ska påverka villkoren för företagsfrämjande insatser.13 8Med särskilt beslutat samhällsuppdrag avses uppdrag hos bolag med statligt ägande som syftar till att skapa andra effekter än att generera ekonomisk avkastning till ägaren. 9Näringsdepartementet, 2007–2014, 2015b, 2016b, 2017b. 10Näringsdepartementet, 2017b. 11Almi, 2018a. 12Se , 2007a. 2015/16:NU15 s. 19f, se även bet. 2016/17:NU12 och bet. 2017/18:NU12. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T I A L M I S L Å N E V E R K S A M H E T Granskningen besvarar följande revisionsfrågor: 1.Bidrar regeringens styrning av till att uppfylla delmålet om ekonomisk jämställdhet? 2.Får uppdrag om kvinnors företagande genomslag i moderbolagets styrning av dotterbolagen? 3.Får moderbolagets styrning av dotterbolagen genomslag i hur dotterbolagen utför uppdraget om kvinnors företagande? 4.Är återrapportering till ägaren rättvisande avseende uppdraget om kvinnors företagande? inriktar granskningen mot låneverksamhet. Därmed granskas inte arbete inom affärsområdena rådgivning och riskkapital i sin helhet, men förekommer i granskningen i den mån de lyfts fram som samverkande med låneverksamheten. Begreppet dotterbolag i granskningen avser de 16 dotterbolag till som arbetar med långivning. Om inget annat anges avser begreppet styrelse . Samtliga av verksamhetsområden har varit föremål för utvärdering. Rådgivning är den insats i det företagsfrämjande systemet som det finns mest kunskap om,14 vilket bidrar till val att avgränsa bort rådgivningen ur granskningen. påbörjade implementeringen av en ny verksamhetsstrategi som bland annat innebär att lån och rådgivning slås samman i ett affärsområde, men det berörs inte i granskningen. En anledning till att även riskkapitalverksamhet avgränsas bort är begränsningar i tillgång till data om framför allt innovativa företag som får stöd av . Riskkapitalverksamheten är dessutom betydligt mindre än låneverksamheten. gjorde drygt 150 investeringar om totalt , medan nyutlåningen uppgick till fördelat på 4 200 lån.15 genomförde ett byte av IT-stöd 2013, vilket är den främsta anledningen till att granskningen avgränsas till tidsperioden –2017. Det finns ingen särskild bolagsstyrning för jämställdhet, utan regeringens styrning av uppdrag om kvinnors företagande sker genom ordinarie bolagsstyrning. Även uppdrag utförs, med undantag för tillfälliga regeringsuppdrag, inom ramen för ordinarie verksamhet. Därför är granskningen inriktad mot att bedöma dessa ordinarie aktiviteter. I granskningen har ingått att undersöka de underlag för beredning och beslut om lån som moderbolaget förmedlat till dotterbolagen, men det har inte ingått att bedöma graden av följsamhet till dessa underlag hos enskilda dotterbolag eller att bedöma dotterbolagens beredning eller beslut i enskilda fall. 14Se Tillväxtanalys, 2015. Se även ITPS, 2002, Tillväxtanalys, 2018a och 2018b. 15Almi, 2018a. 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Granskningens bedömningsgrunder tar sin utgångspunkt i de jämställdhetspolitiska målen. Ett jämställdhetspolitiskt delmål är att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Delmålet omfattar företagande – att kvinnor ska ha samma möjligheter som män att starta och driva företag som kan växa och generera inkomst.16 Jämställdhetsintegrering är det huvudsakliga verktyget för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen.17 Bedömningsgrunderna utvecklas nedan. 1.3.1 uppdrag för kvinnors företagande I samband med bildandet av instämde näringsutskott i regeringens bedömning att det är angeläget att främja ett ökat företagande bland kvinnor. Insatser riktade till kvinnor som står i begrepp att starta eller har startat företag skulle därför ingå som en naturlig del av insatser riktade till nyföretagare. I propositionen framkom också att nödvändiga prioriteringar med hänsyn till den regionala näringslivsstrukturen bör göras av varje regionalt dotterbolag.18 De jämställdhetspolitiska delmålen är konstruerade i två led, med innebörden att strävan inte bara är att åstadkomma samma rättigheter eller möjligheter för kvinnor och män, utan också att ett visst resultat eller tillstånd uppnås.19 ståndpunkt vid bildandet av indikerar att ett ökat företagande bland kvinnor är önskvärt, och att verksamhet ska bidra till en sådan utveckling. Men formuleringen anger inte hur ett ökat företagande bland kvinnor bör åstadkommas. 2005/06:155 s. 49, bet. 2005/06:AU11 s. 30, rskr. 2005/06:257. Se även skr. 2016/17:10 s. 75, bet. 2016/17:AU5 s. 10, rskr. 2016/17:150. Utbildning blev ett eget delmål genom behandlingen av de jämställdhetspolitiska målen 2017 (se skr. 2016/17:10 s. Formuleringen genom prop. 2005/06:155 s. 47, bet. 2005/06:AU11 s. 23, rskr. 2005/06:257 inkluderade utbildning och löd ”kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut”. Målstrukturen förändrades genom budgetprocessen 2008 (prop. 2008/09:1, utg.omr. 2) till att endast det övergripande målet blev riksdagsbundet (bet. 2008/09:FiU2, rskr. 2008/09:46). välkomnade delmålsstrukturen i bet. 2016/17:AU5, se s. 15 och 19. 17Prop.1993/94:147, bet. 1993/94:AU17, rskr. 1993/94:290. , 2004, definierar jämställdhetsintegrering som ”Omorganisering, förbättring, utveckling och utvärdering av beslutsprocesser, så att ett jämställdhetsperspektiv införlivas i allt beslutsfattande, på alla nivåer och i alla steg av processen, av de aktörer som normalt sett deltar i beslutsfattandet”. 1993/94:40 s. 15 och 30ff, bet. 1993/94:NU11, rskr. 1993/94:43. 2005/06:155 s. 42, bet. 2005/06:AU11 s. 13. Se även konsekvensanalysen till prop. 2009/10:148 Företagsutveckling – statliga insatser för finansiering och rådgivning. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T I A L M I S L Å N E V E R K S A M H E T Regeringen aviserade senare, , att inriktningen för främjandeinsatser kommer att bli mer generell och att erfarenheterna från tidigare riktade insatser gentemot kvinnor skulle tas till vara.20 Regeringen21 har också angett att man för att åstadkomma en mångfald av företag och företagare har som målsättning att alla företag och företagare, oavsett kön, etnisk bakgrund, ålder, branschtillhörighet eller geografisk placering, ska få tillgång till företagsfrämjande insatser på likvärdiga villkor. Detta har även framhållits av näringsutskottet.22 hänvisar, bland annat i ett ställningstagande mot en motion23, till en strategi för företagsfrämjande på likvärdiga villkor som regeringen låtit ta fram. Med likvärdiga villkor menas i strategin att det inte ska förekomma vare sig medveten eller omedveten otillbörlig särbehandling eller diskriminering när det gäller till exempel bemötande eller fördelning av resurser som kan kopplas till företagarens kön, ålder och/eller etniska bakgrund. Strategin understryker också i åtta mål vikten av att bland annat motverka stereotyper och lyfta fram förebilder. Även om strategin avråder från särbehandling understryker den att det i vissa situationer inte är exakt lika villkor som krävs för att ge lika möjligheter. Särskilda behov kan behöva mötas med särskilda resurser för att likvärdiga villkor ska uppnås för alla grupper av företag och företagare.24 Mot bakgrund av dessa utgångspunkter anser att beslut om lån till kvinnor respektive män bör fattas utifrån samma grund. Eventuella kompensatoriska åtgärder som går utöver likvärdiga villkor bör vara noggrant övervägda och motiveras tydligt.25 1.3.2 Styrning av bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag Regeringen förmedlar sin ägarpolitik om styrning av statligt ägda bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag i statens ägarpolicy. Den är tillsammans med uttalanden från utgångpunkten för bedömningsgrunder för hur det jämställdhetspolitiska delmålet bör komma till uttryck i styrningen av . Regeringen har beslutat att jämställdhetsintegrering 2014/15:NU10 s. 24. För riktade insatser som pågick under delar av den granskade perioden, se prop. 2010/11:1 utg.omr. 24, bet. 2010/11:NU1, rskr. 2010/11:132. 2015/16:1 utg.omr. 24 s. 66 och även s. 39. 2015/16:NU15 s. 19ff, se även bet. 2016/17:NU12 och bet. 2017/18:NU12. 2015/16:NU15 s. 24Tillväxtverket, 2015b. 25Av 1 kap. 9 § regeringsformen framgår att den som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter ska beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet i sin verksamhet. finns en hänvisning till förvaltningslagens (2017:900) krav på objektivitet vid de regionala utvecklingsbolagens handläggning av ärenden om stöd enligt förordningen (2012:872) om statlig finansiering genom regionala utvecklingsbolag. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ska tillämpas i styrningen av de statligt ägda bolagen.26 Statligt ägda aktiebolag lyder liksom andra aktiebolag under aktiebolagslagen. Det innebär att ägarinflytandet främst utövas i bolagsstämman,27 bland annat genom beslut om ändring i bolagsordningen och direktiv, instruktioner och riktlinjer för styrelsens och bolagsledningens arbete. Det ingår i statens ansvar som ägare att aktivt arbeta med mål för bolagen med statligt ägande.28 Regeringens grundinställning är att uppdragsmål ska formuleras för bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag för att man ska kunna utvärdera och följa upp hur samhällsuppdragen utförs. Det ska tydligt framgå hur uppdraget finansieras, redovisas och följs upp. Framtagandet av uppdragsmål och ekonomiska mål ska i normalfallet ske samordnat så att ambitionsnivån för uppdragsmålen kan vägas mot den påverkan på risk och avkastning som nivån innebär.29 anser att sådana avvägningar även är relevanta mellan olika uppdragsmål. Mot bakgrund av detta anser att de jämställdhetspolitiska målen bör beaktas vid utformning av uppdragsmål och i den löpande dialogen mellan ägare och styrelse respektive ledning i bolag med statligt ägande. Vidare bör målen vara tydligt utformade. Det bör tydligt framgå hur resultat ska redovisas och följas 26Regeringen, 2012, regeringen, 2016. Enligt regeringen, 2012, är målet för arbetet med jämställdhetsintegrering i ”att regeringen ska ha bästa möjliga förutsättningar för att jämställdhet ska genomsyra regeringens politik. Målet nås genom att ett jämställdhetsperspektiv integreras i alla steg av beslutsprocesserna i , om detta inte är uppenbart irrelevant för sakfrågan.” Vidare skrivs ”att analyser av kvinnors och mäns […] situation och villkor ingår i beslutsunderlagen och att konsekvenser av förslag analyseras med hänsyn till jämställdhet mellan kvinnor och män”. Motsvarande mål enligt regeringen, 2016, är att ”ge regeringen förutsättningar att förverkliga jämställdhetspolitikens mål.” Vidare understryks konsekvent tillämpning av jämställdhetsintegrering och att ett jämställdhetsperspektiv ska anläggas i beredning av ärenden när beslut direkt eller indirekt påverkar människors villkor (regeringen, 2016). 27Ägaren utövar sitt inflytande över bolaget genom att rösta på bolagsstämman, 7 kap. 1 § aktiebolagslagen (2005:551). Utgångspunkten för förvaltningen av bolag med statligt ägande är att regeringen enligt 9 kap. 8 § regeringsformen (RF) förvaltar och förfogar över statens tillgångar, med vissa undantag. Styrelseordföranden intar en särställning i styrelsen och ansvarar bland annat för den löpande dialogen med bolagets ägare (Se , 2013; 2014, , 2015a; 2016a; 2017a). 2014/15:NU4, bland annat s. 9ff med hänvisning till prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26 om huvudprinciper för förvaltningen av statliga bolag. Utskottet nämner både bolagens ekonomiska mål och uppdragsmål för bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag. Se även , 2017. 29Se , 2017a. Se också skr. 2015/16:140, bet. 2016/17: NU4, rskr. 2016/17:61, bet. 2014/15:NU4 och , 2017. påbörjade ett arbete i med att etablera en enhetlig metodik och process för att fastställa och följa upp särskilt beslutade samhällsuppdrag, s.k. uppdragsmål (bet. 2014/15:NU4). Även ingick det i regeringens övergripande mål för förvaltningen av bolagen med statligt ägande att se till att de särskilt beslutade samhällsuppdragen skulle utföras (se till exempel , 2012, bet. 2010/11:NU7 eller bet. 2011/12:NU5). R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T I A L M I S L Å N E V E R K S A M H E T För att samhällsuppdraget ska kunna utföras väl anser vidare att målen bör vara utformade på ett sätt som undviker målkonflikter. Eftersom näringsutskottets uttalande om kvinnors företagande inför bildandet av inte pekar ut vilka insatser uppdraget bör innehålla anser att det är angeläget att regeringens styrning av är tydlig avseende vilka principer som ska vägleda bolagets arbete med kvinnors företagande. Eftersom det är dotterbolagen som utför långivning är utgångspunkt att det krävs att omsätter regeringens styrning i sin styrning av dotterbolagen för att uppdraget ska generera resultat.30 Enligt regeringens riktlinjer för extern rapportering i bolag med statligt ägande ska årsredovisningen ge en rättvisande bild av bolagens verksamhet, ställning och resultat i enlighet med gällande lagstiftning, normer och rekommendationer samt god redovisningssed. Däri ingår, i förekommande fall, uppdragsmål. Ett syfte med uppdragsmål är att möjliggöra uppföljning och rapportering till riksdagen.31 Regeringens redovisning till för bolagen med statligt ägande sker framför allt i en årlig skrivelse och i budgetpropositionen för bolag med anslag. förväntar sig ett högt informationsvärde i redovisningen.32 Mot bakgrund av detta anser att återrapportering till ägaren inför bolagsstämman och års- och hållbarhetsredovisning bör vara transparent och stringent, samt möjliggöra jämförelser och med av regeringen angivna kontrollgrupper. 1.4 Genomförande och metod Det empiriska underlaget för granskningen består av intervjuer, dokumentstudier och en kvantitativ analys av lånestock. För att besvara den första revisionsfrågan om regeringens styrning har jämfört ägaranvisningarna till och läst årsakter för hos . Som komplement har skriftliga frågor ställts till . Underlagen har också kompletterats med intervjuer med åtta styrelseledamöter och personer i ledande position hos . Intervjuerna har även utgjort underlag för att besvara den andra revisionsfrågan, om uppdrag om kvinnors företagande får genomslag i moderbolagets styrning av dotterbolagen. För att besvara den andra revisionsfrågan har också granskat ägaranvisningar till och samverkansavtal med dotterbolagen, samt läst 30Det framgick av prop. 1993/94:40 s. 19 om moderbolaget att huvuduppgiften blir att i samverkan med övriga delägare driva den regionala organisationen, så att uppställda verksamhetsmål nås. 31Näringsdepartementet, 2017a. 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29, rskr. 1980/81:147. Regeringen är enligt 10 kap. 1 § budgetlagen redovisningsskyldig inför för de tillgångar som regeringen förvaltar och förfogar över. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N styrelseprotokoll och relevanta underlag till . har också gått igenom de underlag för beredning och beslut som har förmedlat till dotterbolagen. En kombination av kvantitativa analyser och intervjuer med företrädare för ett urval av dotterbolag har genomförts för att besvara tredje revisionsfrågan. De 16 dotterbolagen fick ta del av och kommentera kundstatistik över låneverksamheten33 som hämtat in från moderbolaget och därefter bearbetat. Syftet var att få information om dotterbolagens arbetssätt för att utföra sitt uppdrag om kvinnors företagande och ta del av deras förklaringar till den faktiska fördelningen av lån. I syfte att nyansera och fördjupa förståelsen för arbetet följde upp analysen med intervjuer med VD för fyra dotterbolag. Urvalet av dotterbolag gjordes genom en ranking av dotterbolagen utifrån storlek i termer av antal ansökningar och andel av beviljade lån som gått till kvinnor . De fyra dotterbolag som valdes ut representerar olika kombinationer av utfall för dessa rangordningar. I avvägningen av närliggande kombinationer av dotterbolag togs hänsyn till att både dotterbolag med högre respektive lägre andel avslagna ansökningar skulle finnas representerade. Anledningen till att urvalet baseras på data är att data från endast innehåller könsfördelning för beviljade ansökningar. För att besvara den fjärde revisionsfrågan om återrapportering har gått igenom redogörelser om uppdraget till ägaren inför bolagsstämman och års- och hållbarhetsredovisningar. Även sammanställningar av kunddata som används för att besvara revisionsfråga tre har bidragit till analysen. Därutöver har fördjupade analyser av fördelning av avslag och beviljanden mellan kvinnor och män genomförts med hjälp av så kallad Blinder–Oaxacadekomponering (se avsnitt 6.3 och bilaga 1). Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av (projektledare), och . Två referenspersoner har varit knutna till projektet och gett synpunkter på ett granskningsupplägg och ett utkast till granskningsrapport. Företrädare för () och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till granskningsrapporten. 1.5 Kvinnors och mäns tillgång till finansiering Den vetenskapliga litteraturen om huruvida tillgång till kredit skiljer sig mellan kvinnor och män som vill starta eller driver företag är spretig. 33I bearbetningar ingår förutom samtliga lånetyper förstudiemedel, som fungerar som ett bidrag. Det har motsvarat av totala antal beviljanden i låneverksamheten . R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T I A L M I S L Å N E V E R K S A M H E T kvantitativa studier har riktat in sig på utvecklingsländer och är inte nödvändigtvis representativa för . I har flera forskare och myndigheter berört kvinnors och mäns tillgång till det statliga företagsfrämjande systemet, framförallt när det gäller rådgivning men också finansiering.34 Flera av dem har lyft fram indikationer om att bemötandet av kvinnor och män skiljer sig åt i vissa avseenden.35 Till exempel får män samma svarstid men mer konkret respons än kvinnor på en förfrågan om rådgivning, enligt en undersökning av Tillväxtanalys.36 , och drar slutsatsen att statliga riskkapitalaktörer i mötet med entreprenörer uppfattar att män har egenskaper som i hög grad överensstämmer med egenskaper som anses vara viktiga för att lyckas som entreprenör, medan kvinnor inte uppfattades ha sådana egenskaper.37 Delar av verksamhet har utvärderats av Tillväxtanalys.38 De konstaterar i sin utvärdering av den andra omgången av programmet Främja kvinnors företagande, 2011–2014, att programmet haft avsedd effekt att öka tillväxten i deltagande företag, men kan inte avgöra om programmet resulterat i att fler kvinnor startar företag.39 Tillväxtanalys har även dragit slutsatsen att de företag som får lån av får en ökad försäljning och arbetskraftsproduktivitet, men effektens varaktighet är oklar.40 Kapitel två innehåller bakgrundsinformation om . Därefter följer ett kapitel per revisionsfråga. Kapitel tre handlar om regeringens styrning av , kapitel fyra om styrning av dotterbolagen och kapitel fem om genomslaget av styrning i dotterbolagens utförande av uppdraget. Kapitel sex handlar om återrapportering till regeringen. Rapporten avslutas med kapitel sju, som innehåller slutsatser av granskningen. 34Se till exempel Tillväxtanalys, 2015. 35Se och , 2017, , och , 2017, m.fl., 2018, Tillväxtanalys, 2015 och , 2015a. 36Tillväxtanalys, 2015. 37Malmström, och , 2017. 38Se till exempel Tillväxtanalys, 2014. Se även Tillväxtanalys, 2018a för den del av verksamheten som ingick i Främja kvinnors företagande, men som inte ingår i denna granskning. Se även ITPS, 2002. 39Tillväxtanalys, 2018a. Programmet initierades av regeringen och drevs först –2009 och sedan genom nytt regeringsbeslut –2014. ingick som projektägare i programmet. Programmet motiverades av att färre kvinnor än män driver företag i och att andelen av de yrkesverksamma kvinnorna som leder företag också var låg jämfört med andra europeiska länder. 40Tillväxtanalys, 2018b. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2 uppdrag och låneverksamhet I detta kapitel ges en bakgrund till uppdrag, organisation och låneverksamhet. I det första avsnittet beskrivs uppdrag och organisation. Därefter presenteras låneverksamhet övergripande. I det tredje avsnittet redovisas en överblick över utlåning. 2.1 uppdrag och organisation