prop · H603115 · 2019-03-14 00:00:00 — Statistiksamarbetet syftar till att harmonisera medlemsstaternas statistik. Det är viktigt med jämförbar statistik för att kunna utveckla, genomföra, analysera, övervaka och utvärdera EU:s politik. och rådet har beslutat om en förordning om statistik över jordbruksföretag (se faktapromemoria 2016/17:FPM49). har förhandlingar pågått om förslaget till förordning om europeisk statistik om personer och hushåll, förslaget till förordning om europeisk företagsstatistik, förslaget till förordning om harmonisering av bruttonationalinkomsten, förslaget till förordning om statistik över migration och internationellt skydd samt förslaget till förordning om program för den inre marknaden –2027 (se faktapromemorior 2016/17:FPM4, 2016/17:FPM83, 2016/17:FPM108, 2017/18:FPM130 och 2017/18:FPM150). antog slutsatser om EU-statistik. Slutsatserna följer upp utvecklingen av europeisk statistik samt sätter prioriteringar och pekar ut riktningen framåt för europeisk statistik. Samråd med ägde rum . DEL 5 RÄTTSLIGA OCH INRIKES FRÅGOR I ett europeiskt område med verklig rättvisa ska medborgarna och företagen fritt kunna hävda sina rättigheter. Den främsta målsättningen med det civilrättsliga samarbetet är att förbättra samarbetet mellan medlemsstaternas myndigheter för att undanröja hinder som följer av de rättsliga och administrativa systemens olikheter. En hörnsten i det civilrättsliga samarbetet är ömsesidigt erkännande av domar. 28.1Tillämplig lag för rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar Kommissionen presenterade förslaget till förordning om tillämplig lag för rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar (se faktapromemoria 2017/18:FPM65). Förslaget är en del av kommissionens handlingsplan för en kapitalmarknadsunion och syftar till att skapa en klarhet och förutsägbarhet i frågan om vem som äger en fordran efter en gränsöverskridande transaktion, vilket bl.a. kommer att skapa starkare och mer integrerade kapitalmarknader. Förslaget behandlades på rådet för inrikes och rättsliga frågor den 6–. Samråd med ägde rum . 28.2Förebyggande regler om företagsrekonstruktion och om en andra chans för seriösa företagare har förhandlingar pågått om kommissionens förslag till direktiv med regler bl.a. om företagsrekonstruktion och en andra chans för företagare (se faktapromemoria 2016/17:FPM34). Förslaget är ett led i arbetet med kapitalmarknadsunionen. På rådsmötet för rättsliga och inrikes frågor den 4–antogs en partiell allmän inriktning (beträffande regler om skuldavskrivning och om effektivare insolvensförfaranden). På rådsmötet för rättsliga och inrikes frågor den 11–antogs en allmän inriktning om återstående delar. Trilogförhandlingar pågick och avslutades . Samråd med ägde rum . Förhandlingarna har fortsatt om kommissionens förslag till omarbetning av II-förordningen (se faktapromemoria 2015/16:FPM116). II-förordningen är hörnstenen i det rättsliga samarbetet på familjerättens område i EU och innehåller regler om Skr. 2018/19:115 domstols behörighet samt erkännande och verkställighet av domar i Det hölls en riktlinjedebatt om förslaget vid rådet för rättsliga och inrikes frågor den 4–. Vid rådet för rättsliga och inrikes frågor den 6–antogs en allmän inriktning om förordningens samtliga artiklar och de viktigaste skälen i ingressen. Det hölls överläggning med civilutskottet . lämnades information till civilutskottet. Samråd med ägde rum , . 28.4Direktiv om tillhandahållande av digitalt innehåll och försäljning av varor Förhandlingarna har fortsatt om kommissionens två förslag till direktiv om avtal om dels tillhandahållande av digitalt innehåll, dels försäljning av varor (se faktapromemorior 2015/16:FPM36 och 2017/18:FPM21). Trilogförhandlingar om det digitala innehållet har pågått . Det hölls en riktlinjedebatt om varorna på rådet för rättsliga och inrikes frågor den 4–. På rådsmötet för rättsliga och inrikes frågor den 6–antogs en allmän inriktning om varudirektivet. Trilogförhandlingar påbörjades även om varudirektivet. Information lämnades till civilutskottet . Överläggning med civilutskottet hölls . Samråd med ägde rum . har förslag till omarbetad bevisupptagningsförordning lagts fram och förhandlingar har inletts (se faktapromemoria 2017/18:FPM139). Förslaget syftar till att stärka det civilrättsliga samarbetet. Förordningen reglerar hur medlemsstaternas domstolar ska samarbeta i frågor som rör upptagande av bevis i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur när bevisningen finns i en annan medlemsstat än den där rättsprocessen pågår. Förslaget behandlades på informella ministermötet för rättsliga och inrikes frågor den 12–. Överläggning i justitieutskottet ägde rum . har förslag till omarbetad delgivningsförordning lagts fram och förhandlingar har inletts (se faktapromemoria 2017/18:FPM138). Förslaget syftar till att stärka det civilrättsliga samarbetet och förordningen reglerar hur medlemsstaterna ska samarbeta i frågor som rör delgivning av handlingar av civil eller kommersiell natur till personer i en annan Förslaget behandlades på informella ministermötet för rättsliga och inrikes frågor den 12–. justitieutskottet ägde rum . 2018/19:115 28.7 Medlemsstaterna samarbetar sedan ett tiotal år under samlingsnamnet e- juridik för att dels ta fram olika digitala tjänster, dels skapa lättillgänglig och sammanhållen information om medlemsstaternas och EU:s rättssystem, lagstiftning och rättspraxis. Den information och de funktioner som tas fram genom arbetet görs tillgängliga på webbplatsen e- juridikportalen. Arbetet bygger på frivillighet från medlemsstaternas sida och utgår från en femårig strategi samt en handlingsplan som löpte ut . En ny strategi och handlingsplan för perioden –2023 antogs av rådet för rättsliga och inrikes frågor den 6–. Inom ramen för arbetet har en ändring av förordningen om elektroniskt offentliggörande av Europeiska unionens officiella tidning tagits fram, vilken antogs vid rådet för rättsliga och inrikes frågor den 6–. Ändringen medför att EU:s rättsakter vid elektronisk publicering numera kan signeras med en s.k. kvalificerad elektronisk stämpel enligt e-IDAS- förordningen, vilket bl.a. innebär att signeringen görs av en juridisk person. 29Polissamarbete, straffrättsligt samarbete och tullsamarbete Medlemsstaterna samarbetar för att förebygga och bekämpa brottslighet med gränsöverskridande inslag. EU:s åtgärder för att förebygga och bekämpa denna brottslighet ska ge ett mervärde och bedrivas på ett effektivt sätt. ska åtgärderna vara förenliga med grundläggande principer, exempelvis rättssäkerhet och respekt för den personliga integriteten. 29.1 Samarbete mot brottslighet inklusive terrorism Den övergripande EU-strategin mot terrorism som antog 2005 fortsätter att ligga till grund för EU:s arbete på området. har rådet för rättsliga och inrikes frågor diskuterat hotet från terrorism och hur medlemsstaterna kan förebygga och förhindra terrorism och våldsbejakande extremism. inrättade kommissionen en högnivåexpertgrupp (HLCEGR) i syfte att ta fram förslag på hur det förebyggande arbetet mot radikalisering kunde förstärkas på EU-nivå. en rapport som innehöll förslag och rekommendationer om hur kommissionens och medlemsstaternas förebyggande arbete mot terrorism och våldsbejakande extremism kan förstärkas och utvecklas. av gruppens förslag har kommissionen inrättat en samordningsfunktion för Skr. 2018/19:115 att bättre koordinera de insatser som görs på EU-nivå samt sprida kunskap En del i förstärkningen av arbetet handlar om att öka medlemsstaternas inflytande och insyn, bl.a. i det arbete som utförs av (). Kommissionen har därför inrättat en styrgrupp med representanter från samtliga medlemsstater. Vid rådet för rättsliga och inrikes frågor den 4–beslutades att EU ska tillträda konvention om förebyggande av terrorism och dess tilläggsprotokoll. Instrumenten trädde i kraft i förhållande till EU . 29.1.2Fonden för inre säkerhet och Fonden för integrerad gränsförvaltning, instrumentet för gränskontroll och viseringar Den nuvarande fonden för inre säkerhet är en del av EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020. Inför kommande budgetperiod, 2021–2027, presenterade kommissionen två förslag till fonder, nämligen inre säkerhetsfonden (ISF) och fonden för integrerad gränsförvaltning, instrumentet för gränskontroll och viseringar (BMVI). Enligt förslagen ska fonderna tilldelas cirka 2,5 respektive . Förhandlingar har pågått . Överläggning ägde rum med justitieutskottet och samråd ägde rum med . 29.1.3Förordning om ett europeiskt system för reseinformation och inresetillstånd Förordningen om inrättande av ett EU-system för reseinformation och inresetillstånd (ETIAS) antogs av och av rådet (se faktapromemoria 2016/17:FPM33). Genom systemet kommer en obligatorisk förhandskontroll av alla viseringsfria tredjelandsmedborgare att göras före inresa i Schengenområdet. Systemet är planerat att driftsättas 2022–2023. Samråd med ägde rum och . Information gavs till justitieutskottet . Överläggning med utskottet hölls . Förordning om stärkt säkerhet i id-kort och Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om stärkt säkerhet i id-kort för unionsmedborgare och dokument om uppehållsrätt för unionsmedborgare och deras familjemedlemmar som utövar sin rätt till fri rörlighet (se faktapromemoria 2017/18:FPM90). Förslaget syftar till att gemensamma standarder på EU-nivå ska införas för berörda dokument. 2018/19:115 29.1.5 Kodex om Schengengränserna Förhandlingarna om ändringar i EU:s gränskodex när det gäller återinförd gränskontroll vid inre gräns har fortsatt . 29.1.6Förordning om en europeisk gräns- och kustbevakning Kommissionen presenterade ett förslag till reviderad förordning om en stärkt europeisk gräns- och kustbevakning (se faktapromemoria 2018/19:FPM10). Förslaget innebär att en stående gränskontrollstyrka inrättas. antog den 5–en partiell allmän inriktning om de delar som rör återvändande och tredjelandssamarbete. Överläggningar och information till justitieutskottet och samråd med ägde rum . 29.1.7Polismyndighetens och stöd till Frontex-operationer har fortsatt att bidra med personal och utrustning till ett tiotal olika Frontex-operationer i syfte att stärka kontrollen av EU:s yttre gränser i och och tillsammans med i , samt till operationerna vid luft- och landgräns och på återvändandeområdet. 29.1.8Förordning om byrån för operativ förvaltning av storskaliga it-system När det gäller förslaget om förordningen om den europeiska byrån för operativ förvaltning av storskaliga it-system på området för frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA) nådde och rådet en kompromiss. Rådet kunde anta kompromissförslaget. EU utvärderar återkommande hur medlemsländerna tillämpar i enlighet med förordning 1053/2013. Granskningen omfattar på områdena polissamarbete, dataskydd, Schengens informationssystem, visering, gränskontroll och återvändande. Granskningen av inleddes . Platsbesök ägde rum och 2017. har rekommendationer till presenterats som anger vilka åtgärder som behöver vidtas för att komma till rätta med eventuella brister. Arbetet med att ta fram handlingsplaner och vidta åtgärder på de områden som pekats ut har inletts. presenterade kommissionen förslag till tre nya förordningar som inrättar Schengens informationssystem, SIS (se faktapromemoria 2016/17:FPM58). Förordningarna rör användning av SIS för gränskontrolländamål, brottsbekämpning och återvändande och syftar till att förbättra och effektivisera det existerande Förordningarna antogs av rådet . Information lämnades till justitieutskottet . med ägde rum . Idecember 2016 meddelade den s.k. Tele2-domen (C- 203/15 och C-698/15) som bl.a. innebär att en generell och odifferentierad lagring av samtliga trafikuppgifter och lokaliseringsuppgifter avseende samtliga abonnenter och registrerade användare och samtliga elektroniska kommunikationsmedel inte är förenlig med . Kammarrätten i konstaterade därefter i en dom att det med hänsyn till dom är klarlagt att de svenska reglerna om datalagring för brottsbekämpande syften står i strid med unionsrätten. På EU-nivå fortsatte diskussionerna om hur Tele2-domen bör tolkas samt hur bestämmelser om datalagring för brottsbekämpande syften kan utformas inom ramen för domen. Vid rådsmötet lämnade ordförandeskapet en lägesrapport. Informationstillfälle ägde rum med justitieutskottet och överläggning ägde rum . Samråd med ägde rum . lämnade in två yttranden till i nya mål om bl.a. datalagring. Kommissionen har vidare startat ett pilotprojekt om avläsning av krypterad information. Projektet ska involvera Europol och hålla sig inom Europols nuvarande mandat. Utmaningar är bl.a. att hitta praktiska lösningar för dekryptering, att förbättra den tekniska expertisen på nationell nivå och EU-nivå, att utöka informationsutbytet mellan medlemsstaterna och att satsa på utbildning för de brottsbekämpande myndigheterna genom olika EU-institutioners försorg. har nominerat två nationella experter i projektet. 29.1.12 Förordning om att förebygga spridning av terrorisminnehåll online presenterade kommissionen ett förslag om åtgärder i syfte att förebygga spridning av terrorisminnehåll på internet. föreslagna åtgärderna ska vidtas av både behöriga myndigheter i medlemsstaterna och unionsmyndigheter, dvs. Europol, och av s.k. Med värdtjänstleverantör avses en leverantör av informationssamhällets tjänster där leverantören lagrar information som tillhandahållits av en innehållsleverantör (användare) på dennas begäran och gör den lagrade informationen tillgänglig för tredje part. 2018/19:115 föreslagna definitionen av terrorisminnehåll bygger på EU:s terrorismdirektiv (2017/541) och kan omfatta bl.a. information som uppviglar till, eller förespråkar utförande av terroristbrott. Särskilt viktigt är förslaget om s.k. avlägsnandeordrar där en värdtjänsteleverantör, efter beslut av behörig myndighet i en medlemsstat, ska avlägsna terrorisminnehåll eller göra det oåtkomligt från att en avlägsnandeorder mottagits. Syftet med förslaget till förordning är att förhindra spridningen av terrorisminnehåll online. Olagligt terrorisminnehåll ska inte förekomma online och det måste motarbetas med kraft. Rådet nådde en allmän inriktning om förslaget . Överläggning ägde rum med justitieutskottet och med . Samråd ägde rum med . 29.1.13Direktiv om finansiell information för att bekämpa brott Förslaget till direktiv om finansiell information för att bekämpa brott lades fram och har delvis sin bakgrund i ändringsdirektivet till EU:s fjärde penningtvättsdirektiv (EU 2018/843), se även avsnitt 23.1.6. Det senare slår fast att medlemsstaterna ska införa ett system som ska ge information om bank- och betalkonton som framför allt ländernas finansunderrättelseenheter (i Finanspolisen) ska ges tillgång till. Genom det nu aktuella direktivet utvidgas kretsen av myndigheter som ska få tillgång till systemet. Det handlar om myndigheter med ansvar för att förebygga, upptäcka, utreda eller lagföra brott. bestämmelser om ökat informationsutbyte mellan finansunderrättelseenheter och behöriga myndigheter samt om medlemsstaternas informationsdelning med Europol (se faktapromemoria 2017/2018:FPM89). beslutades att trilogförhandlingar skulle inledas. Överläggning med justitieutskottet hölls . 29.1.14 Interoperabilitet och informationssystem Förhandlingar i rådet om kommissionens förslag om interoperabilitet och informationssystem inleddes (se faktapromemoria 2017/18:FPM41). påbörjades trilogförhandlingar i syfte att nå en politisk överenskommelse . ägde överläggning med justitieutskottet rum och information lämnades till socialförsäkringsutskottet. Samråd med ägde rum . 29.1.15 Utbyte av kriminalregisteruppgifter om tredjelandsmedborgare Trilogförhandlingar om förslaget om ett system för lokalisering av domar mot tredjelandsmedborgare inleddes och har pågått till december, då en politisk överenskommelse nåddes (se faktapromemoria Skr. 2018/19:115 2016/17:FPM119). Överläggning med justitieutskottet hölls . 29.1.16 Förordning om sprängämnesprekursorer Sprängämnesprekursorer är kemiska substanser som kan användas för att tillverka sprängämnen. Ämnena är reglerade i EU-förordningen om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer. Kommissionen presenterade ett förslag till ny förordning (se faktapromemoria 2017/18:FPM85). Förslaget syftar bl.a. till att endast den som har ett påvisbart behov av sprängämnesprekursorer ska få tillgång till dessa ämnen. Förhandlingar har pågått . Överläggning med försvarsutskottet ägde rum . 29.2.1Byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust) Rådet antog Eurojustförordningen . Förordningen ska börja tillämpas . Öppenhetsförordningen om allmänhetens tillgång till , rådets och kommissionens handlingar blev generellt tillämplig även på hela Eurojusts verksamhet. Samråd ägde rum med , . Förordningen om inrättande av Eppo antogs vid rådet för rättsliga och inrikes frågor av 20 medlemsstater inom ramen för ett fördjupat samarbete, och anslöt sig även och Med undantag för de länder som på olika sätt valt att stå utanför det straffrättsliga samarbetet, dvs. , har samtliga medlemsstater förutom , och anslutit sig till Eppo. Deltagande medlemsstater och kommissionen har arbetat med att kunna starta Eppos verksamhet och en expertgrupp har tillsatts. anordnade tillsammans med ordförandeskapen konferenser respektive november om inrättandet av Eppo. presenterade kommissionen ett meddelande i vilket medlemsstaterna uppmanas att utvidga Eppos befogenheter, som i dagsläget är att utreda och lagföra brott som riktar sig mot EU-budgeten, till att även omfatta gränsöverskridande terroristbrott (se faktapromemoria 2018/19:FPM5). Information lämnades till justitieutskottet , maj, oktober och Samråd ägde rum med , juni, oktober och 2018/19:115 29.2.3 Förordning om frysning och förverkande Kommissionen presenterade sitt förslag till förordning om ömsesidigt erkännande av beslut om frysning och förverkande (se faktapromemoria 2016/17:FPM60). Trilogförhandlingar inleddes , förordningen antogs och trädde i kraft . Samråd med ägde rum . 29.2.4Förordning och direktiv om e-bevisning Kommissionen presenterade sitt förslag till förordning om tillgång till elektronisk bevisning (e-bevisning) och direktiv om utseende av representant för utlämnande av e-bevisning (se faktapromemoria 2017/18:FPM88). Syftet är att ge brottsbekämpande myndigheter inom EU ett mer ändamålsenligt och effektivt verktyg för att få tillgång till elektroniska uppgifter som kan användas som bevisning i brottsutredningar. Intensiva förhandlingar har pågått . Beslut om allmän inriktning för förordningen fattades av rådet . Information lämnades till justitieutskottet . Överläggning hölls med justitieutskottet och med . Samråd med ägde rum , . Straffrättsligt direktiv mot penningtvätt antogs direktivet om bekämpande av penningtvätt genom straffrättsliga bestämmelser på rådsmötet för rättsliga och inrikes frågor. Direktivet ska vara införlivat i svensk rätt . Direktiv om bedrägeri och förfalskning som rör andra betalningsmedel än kontanter beslutade rådet en överenskommelse om allmän inriktning med anledning av kommissionens förslag till direktiv om bekämpande av bedrägeri och förfalskning som rör andra betalningsmedel än kontanter och om ersättande av rådets rambeslut /413/RIF (se faktapromemoria 2017/18:FPM4). pågick trilogförhandlingar som resulterade i en politisk överenskommelse . lämnades information till justitieutskottet och samråd hölls med . Information till justitieutskottet lämnades också . Ett av EU:s fundament är grundläggande rättigheter. EU har åtagit sig att garantera rättigheterna uttryckta i stadgan om de grundläggande rättigheterna och slå vakt om att stadgan följs i medlemsstaterna. 30.1Dataskyddsförordning för EU:s institutioner presenterade kommissionen ett förslag till en ny förordning som skulle ersätta rådets förordning , om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (dataskyddsförordningen för EU:s institutioner), till den allmänna dataskyddsförordningen (se faktapromemoria 2016/17:FPM64). Den nya förordningen antogs vid rådets möte för rättsliga och inrikes frågor den 11–. Information lämnades till och samråd ägde rum i . 30.2EU:s stadga om grundläggande rättigheter Kommissionen lämnade sin årliga rapport om tillämpningen av EU:s stadga för grundläggande rättigheter . Av rapporten framgår att de grundläggande rättigheterna visserligen utsatts för många utmaningar, men att de strukturer och verktyg som finns till skydd för stadgans rättigheter har visat sig fungera. Kommissionen bedömer att det fortsatt behövs insatser för att de grundläggande rättigheterna, rättsstatens principer och demokratin ska respekteras och främjas, bl.a. genom stöd till ett fritt och livskraftigt civilsamhälle. Rådet för rättsliga och inrikes frågor kunde inte nå enighet om slutsatser om tillämpningen av stadgan och dessa antogs i stället som ordförandeskapsslutsatser. Dessa slutsatser påminner bl.a. om att unionen vilar på de gemensamma värdena i artikel 2 i och betonar vikten av fortsatta insatser till skydd för stadgans olika rättigheter. Samråd med ägde rum . 30.3Fonden för rättsliga frågor, rättigheter och värden Som en del av EU:s fleråriga budgetram för perioden –2027 presenterade kommissionen förslag till en ny fond för rättsliga frågor, rättigheter och värden som omfattar programmen för rättigheter och värden respektive rättsliga frågor. Programmet för rättigheter och värden föreslås ersätta de båda programmen Ett för medborgarna och Rättigheter, jämlikhet och 2018/19:115 medborgarskap. Huvudsyftet med programmet är att skydda och främja rättigheter och värden, såsom de finns uttryckta i , inklusive stadgan om de grundläggande rättigheterna (se faktapromemoria 2017/18:FPM126). Programmet för rättsliga frågor inrättades inför innevarande budgetram. I detta förslag föreslår kommissionen att programmet ska förlängas till nästa fleråriga budgetram. Programmets övergripande mål är att stödja civilrättsligt och straffrättsligt samarbete, främja rättslig utbildning och underlätta faktisk tillgång till rättslig prövning (se faktapromemoria 2017/18:FPM127). Partiellt mandat för trilogförhandlingar för respektive program kunde nås . Det österrikiska ordförandeskapet tog initiativ till en rådsdeklaration om antisemitism och säkerhetshöjande insatser för judiska organisationer och företrädare. Deklarationen innehåller främst uppmaningar till medlemsstaterna att vidta olika insatser för att bekämpa antisemitism och hatbrott samt att vidta säkerhetshöjande åtgärder. Deklarationen antogs på rådet för rättsliga och inrikes frågor . välkomnade antagandet av rådsdeklarationen. informerades och samråd med ägde rum . Kommissionen presenterade ett förslag till ett direktiv om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten. Förslaget syftar till att stärka kontrollen av efterlevnaden av unionsrätt och unionspolitik på särskilda områden, genom att fastställa miniminormer om rapportering och hantering av anmälningar om olaglig verksamhet eller lagmissbruk av unionsrätten och om skydd av personer som rapporterar om sådana överträdelser. Förslaget innebär att personer som slår larm om lagöverträdelser eller lagmissbruk inom viss unionsrättslig lagstiftning och politik inte ska drabbas av repressalier. Medlemsstaterna får ha mer förmånliga regler till skydd för visselblåsare med vissa begränsningar. Förhandlingar om direktivet pågick . Information lämnades i . Asyl, invandring, visering och annan politik som rör rörlighet för personer Syftet med EU:s migrationspolitik är bl.a. att skapa ett gemensamt, solidariskt, europeiskt asylsystem, minska incitamenten för irreguljär migration, skydda EU:s yttre gränser och värna Schengenområdet utan Politiken på området ska även främja laglig invandring och fördjupa samarbetet med länder utanför EU.