prop · H603136 · 2019-06-10 00:00:00 — Detta är särskilt viktigt mot bakgrund av att vissa av de nationella minoritetsspråken företräds av ett stort antal organisationer. I likhet med bl.a. , , , – Tornionlaaksolaiset, Frantzwagner sällskapet och , delar inte regeringen helt kommitténs uppfattning att nivåer ska anses som tillfredsställande för den kommande tillståndsperioden. Det finns goda skäl att upprätthålla ett krav på en viss ökning av utbudet på de nationella minoritetsspråken och teckenspråk även kommande tillståndsperiod. Kravet bör dock nyanseras i förhållande till innevarande period då krav ställts på en årlig ökning av hela det samlade utbudet på respektive språk. Ett krav på en årlig ökning av antalet timmar medför risken att kvantitet prioriteras framför kvalitet i utbudet. 2018/19:136 Regeringen föreslår därför att programföretagens förstasändningar och förstapubliceringar av program på respektive nationellt minoritetsspråk bör öka i förhållande till nivåer. Motsvarande krav ska gälla för och Utbildningsradios utbud på teckenspråk. Kravet innebär att fokus läggs på ett nytt utbud på respektive språk i stället för på det samlade utbudet. Liksom Myndigheten för press radio och tv anser regeringen att ett ökat fokus på förstasändningar och förstapubliceringar är motiverat mot bakgrund av den allt mer internetbaserade mediekonsumtionen. Förstasändningar eller förstapubliceringar kan utgöras av nyproduktion, nyinköpta program eller bearbetningar av ett program på ett nytt språk. Kravet på ökning i förhållande till nivå gäller för hela tillståndsperioden och inte för varje enskilt år. I likhet med kommittén anser regeringen därmed inte att det samlade utbudet på de aktuella språken behöver öka under nästa tillståndsperiod. Det samlade utbudet på respektive språk bör uppgå till minst samma nivå som den som uppnås i slutet av nuvarande tillståndsperiod, dvs. Jiddisch är det enda av de nationella minoritetsspråken för vilket det i nuvarande tillstånd inte finns ett krav på en årlig ökning. Programföretagens utbud på språket är också mycket litet. Regeringen anser liksom kommittén att jiddisch bör ges samma ställning i sändningstillstånden som övriga nationella minoritetsspråk. Mot bakgrund av att det under innevarande tillståndsperiod inte funnits något krav på en ökning av utbudet på jiddisch bör programföretagen öka sin ambitionsnivå för språket framöver. Det samlade utbudet på jiddisch bör därför öka under nästa tillståndsperiod i förhållande till den nivå som uppnås , vilket även anförs av . Det förslag som lyfts av Judiska centralrådet att vidga definitionen av jiddisch till att även omfattar judisk kultur i stort bedöms inte falla inom ramen för regleringen av minoritetsspråk. Regeringen bedömer att uppgiften att skildra och belysa den judiska kulturen i i stället täcks av kravet på spegling av hela landet. , och har fått fördela ansvaret sinsemellan för olika slags insatser i fråga om programverksamhet på minoritetsspråk och program om och för personer med funktionsnedsättning. Regeringen anser att denna möjlighet bör kvarstå som ett led i en effektiv resursanvändning. Regeringen avser att kontinuerligt följa hur minoritetsspråksutbudet utvecklas , såväl samlat som hos respektive programföretag. Större flexibilitet för programföretagen att välja plattformar Kraven på public service-företagens sändningar på minoritetsspråk berör enbart marksänd radio och tv. Det finns inga krav på att minoritetsspråks- och teckenspråksutbudet ska sändas i utpekade kanaler eller vid särskilda tider. Programföretagen bedömer att det tillhandahållande av utbudet som sker på de egna internetbaserade plattformarna bidrar till en ökad synlighet för programmen. Att i högre grad tillgängliggöra innehållet via internet är också naturligt mot bakgrund av att publiken som helhet allt mer söker sig till internetbaserade plattformar där den kan bestämma när och på vilken enhet innehållet ska Prop. 2018/19:136 konsumeras. Då nuvarande reglering inte gäller program som tillhandahålls via internet får programföretagen inte heller tillgodoräkna sig dessa program vid uppfyllandet av sina uppdrag. Regeringen instämmer i kommitténs bedömning att detta hämmar företagens intresse och möjligheter att utveckla utbudet på internet, bl.a. på de nationella minoritetsspråken och teckenspråk. Regeringen föreslår i denna proposition en möjlighet för programföretagen att tillgodoräkna sig viss verksamhet på internet vid uppföljningen av uppdraget. Det kommer att innebära en större flexibilitet för företagen att välja på vilka plattformar utbudet ska tillhandahållas (avsnitt 8.1). En sådan ökad flexibilitet kan bidra till att öka minoritetsspråks- och teckenspråksutbudets synlighet. En betydande del av minoritetsspråkssändningarna på finska återfinns i digitala kanal Sisuradio. Regeringen har i avsnitt 5.1.2 gjort bedömningen att självständigt får avgöra om de ska fortsätta att bedriva digitala ljudradiosändningar i marknätet. Om dessa sändningar avslutas kommer det få stora konsekvenser för redovisningen av omfattningen av utbudet på minoritetsspråken. Regeringen föreslår därför, i avsnitt 8.1, ett undantag avseende redovisningen av utbudet på minoritetsspråken. I utredningen för en stärkt minoritetspolitik (SOU 2017:60) uttrycks en farhåga att programföretagen ska flytta över hela utbudet på minoritetsspråk till internetbaserade tjänster. Programföretagen själva anser å sin sida att det viktiga är att placera utbudet där det når flest användare. Regeringen konstaterar att varje enskilt tillståndsvillkor även under kommande tillståndsperiod huvudsakligen ska uppfyllas i marknätet. Det gäller även villkoren avseende minoritetsspråk och teckenspråk. Det är därför viktigt att programföretagen hittar en balans mellan utbudet i marknätet och på företagens egna internetbaserade plattformar. En analys av hur minoritetsspråks- och teckenspråksutbudet bäst når sin publik bör vara ett viktigt inslag i företagens dialog med de berörda grupperna. 8 Uppföljning och redovisning och tv har i uppdrag att i efterhand bedöma om , och har uppfyllt sina uppdrag enligt villkor i sändningstillstånden, medelsvillkoren och andra beslut av regeringen som meddelats med stöd av radio- och tv-lagen. Eftersom sändningstillstånden enbart gäller för sändningar i marknätet är det endast innehållet i dessa sändningar som ingår i bedömning av om villkoren har uppfyllts. Programverksamheten på internet beaktas inte. Att sändningstillstånden endast gäller för marknätet följer ytterst av bestämmelser i yttrandefrihetsgrundlagen (YGL), vilket redovisas i avsnitt 4.1. 2018/19:136 bedömning baseras på programföretagens public service-redovisningar. Den förra public service-utredningen hade i uppdrag att se över flera frågor kopplade till redovisning av public serviceverksamheten och inför nuvarande tillståndsperiod gjordes ett antal förändringar i kraven som reglerar hur programföretagen ska redovisa sin verksamhet. Bland annat förtydligades kraven på programföretagen att samverka för att så långt som möjligt hitta en gemensam redovisningsform. Den parlamentariska public service-kommittén bedömer att programföretagens redovisning av verksamheten i huvudsak fungerar väl. 8.1Möjlighet att tillgodoräkna verksamhet på internet vid uppföljning av innehållsuppdraget Regeringens förslag: Programföretagen ska ges möjlighet att tillgodoräkna sig en viss andel av programverksamheten på internet vid uppfyllandet av public service-uppdraget. Varje enskilt innehållsvillkor ska dock huvudsakligen uppfyllas i marknätet. Enbart programverksamhet som bedrivs på företagens egna plattformar på fritt tillgängliga och öppna delar av internet får tillgodoräknas. Den programverksamhet på internet som programföretagen vill tillgodoräkna sig ska redovisas tydligt och utförligt i public serviceredovisningen. Om digitala ljudradiosändningar i marknätet upphör ska villkoret om utbud på de nationella minoritetsspråken undantas från kravet på att det huvudsakligen ska uppfyllas i marknätet. Den parlamentariska public service-kommitténs förslag och bedömning överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Kommittén har dock inte föreslagit något undantag avseende villkoret om utbud på de nationella minoritetsspråken. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna som yttrat sig i denna del tillstyrker förslaget, däribland , , Myndigheten för tillgängliga medier, , , , och Unionen. och understryker att det bör finnas en flexibilitet gällande hur stor del av online-verksamheten som kan tillgodoräknas. Mot bakgrund av bl.a. teknikutvecklingen kommer det enligt företagen att vara nödvändigt att en allt större andel av det innehåll som får tillgodoräknas får utgöras av innehåll online. Myndigheten för press, radio och tv (MPRT) är kritiska till förslaget. Myndigheten anser att det är väsentligt för tilliten till public service att det kan ställas upp villkor för programföretagens sändningar och tillhandahållanden oavsett valet av distributionsplattform. I väntan på en sådan ordning är dock enligt myndigheten ett särskilt villkor om att redovisa verksamheten på internet och övriga distributionsplattformar, utan möjlighet till tillgodoräknande av verksamhet på internet, att föredra framför kommitténs förslag. Skälen för regeringens förslag Tillgodoräknande av verksamhet på internet införs Redan i propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 konstaterade regeringen att regleringen av programföretagens verksamhet inte är helt ändamålsenlig eftersom innehållsvillkoren och möjligheten till granskning inte gäller för verksamhet på internet (prop. 2012/13:164 s. 17 ff.). har vidare gett regeringen tillkänna att den ska överväga en förändring som gör det möjligt för programföretagen att, inom ramen för nuvarande reglering, i praktiken få tillgodoräkna sig verksamhet på internet som en del av public service-uppdraget. Mot bakgrund av den tekniska utvecklingen och internets allt större betydelse för distribution av radio och tv anser att den nuvarande regleringen av programföretagens verksamhet inte är helt ändamålsenlig. konstateras att sändningarna i marknätet även i fortsättningen ska utgöra grunden för den uppföljning som gör av hur programföretagen uppfyller sitt uppdrag. Genom regeringens förslag i detta avsnitt är tillkännagivande (bet. 2013/14:KrU3 punkt 1, rskr. 2013/14:60) tillgodosett och slutbehandlat. fick tryck- och yttrandefrihetskommitté (Ju 2018:01) i uppdrag att bl.a. överväga om det finns skäl att möjliggöra villkor för public service som är oberoende av om sändningen eller tillhandahållandet sker genom tråd eller på annat sätt (avsnitt 4.1). Mot bakgrund av den snabba utvecklingen av publikens konsumtionsmönster anser regeringen, i likhet med ett flertal remissinstanser, att programföretagen bör få möjlighet att tillgodoräkna sig en viss andel av verksamheten på internet vid uppfyllandet av public service-uppdraget redan kommande tillståndsperiod, dvs. innan en eventuell grundlagsändring kan träda i kraft. Regeringen delar även kommitténs bedömning att det inte finns något hinder i YGL för att beaktar verksamhet på internet, då nämndens uppföljning av public service-redovisningarna inte utgör sådan granskning som enligt YGL är utesluten för innehåll i tråd. Myndigheten för press, radio och tv (MPRT) är dock kritiska till förslaget och framför att det är väsentligt för tilliten till public service att det kan ställas villkor för programföretagens sändningar och tillhandahållanden oavsett valet av distributionsplattform. Regeringen konstaterar att förslaget inte är alltigenom oproblematiskt. Verksamheten på internet kan inte regleras eller granskas innehållsligt. Exempelvis kan inte kraven på saklighet och opartiskhet tillämpas och följas upp när det gäller de program som sänds eller tillhandahålls exklusivt på internet. Förslaget kommer därför innebära att företagen får tillgodoräkna sig verksamhet som inte kan granskas. Det kommer i sin tur att medföra ett stort ansvar för programföretagen att utforma verksamheten på internet på ett sådant sätt att förtroendet för verksamheten upprätthålls. Trots detta anser regeringen, liksom kommittén, att detta är ett viktigt steg mot en mer ändamålsenlig reglering. Programföretagen har själva åtagit sig att i hela sin verksamhet följa samma publicistiska principer som i sändningarna i marknätet. 2018/19:136 Det kan också framstå som ologiskt att villkor som uppställs för sändningar i marknätet kan uppfyllas på en annan plattform som inte omfattas av villkoren. Som kommittén påtalar finns dock en liknande möjlighet ifråga om de särskilda krav på tillgänglighet till tvsändningar för personer med funktionsnedsättning som gäller bl.a. för och . Regeringen anser likväl att det är viktigt att en mer långsiktig lösning kommer till stånd . Varje villkor ska huvudsakligen uppfyllas i marknätet Även om programföretagen får en möjlighet att tillgodoräkna sig viss verksamhet på internet bör varje tillståndsvillkor även i fortsättningen huvudsakligen uppfyllas i marknätet. Om en för stor andel av verksamheten på internet får tillgodoräknas skulle det kunna ifrågasättas om tillståndsvillkoren, som gäller för marknätet, har uppfyllts. Dessutom skulle det kunna tolkas som att kraven i själva verket avser trådsändningar, vilket skulle innebära en indirekt reglering som det saknas grundlagsstöd för. Av dessa skäl är det inte heller möjligt att, på det sätt och föreslår, låta företagen tillgodoräkna sig en allt större andel av programverksamheten online . Regeringen vill dessutom framhålla att marknätet, med täckningskraven på av den fast bosatta befolkningen, är centralt för allmänhetens tillgång till programföretagens programutbud. Då är det också rimligt att tillståndsvillkoren huvudsakligen uppfylls i sändningar i marknätet. Det bör understrykas att villkoret att varje tillståndsvillkor huvudsakligen ska uppfyllas i marknätet avser att definiera vad som kan tillgodoräknas vid uppfyllandet av uppdraget. Avsikten är således inte att villkoret ska leda till en generell begränsning av verksamheten på internet i relation till verksamheten i marknätet utöver vad som följer av kraven på god balans inom kärnverksamheten (se avsnitt 4.4.3). Med hänsyn bl.a. till att det public service-utbud som distribueras på internet bör vara fritt tillgängligt och kunna nå så många som möjligt anser regeringen att ett tillgodoräknande enbart bör kunna avse den verksamhet som bedrivs på programföretagens egna plattformar på fritt tillgängliga och öppna delar av internet. Vidare bör tillgodoräknandet enbart gälla sändningar eller tillhandahållanden av program, inte publicering av andra typer av material. anser regeringen att programföretagen inte bör få tillgodoräkna sig ett program mer än en gång , om det t.ex. rör sig om parallellsändning av program via internet och i marknätet. Att program finns tillgängliga i en playtjänst främjar dock allmänhetens tillgång till programmen. Program som tillhandahålls i en playtjänst bör därför också kunna beaktas även om de sänts i marknätet . är det viktigt att möjligheten att tillgodoräkna program som sänts inte leder till att antalet förstasändningar eller förstapubliceringar av nya program minskar för vissa grupper, se även avsnitt 7.5. Enligt förordningen (2010:1062) med instruktion för Myndigheten för press radio, och tv ska bedöma om programföretagen uppfyllt sina uppdrag enligt villkor i sändningstillstånd och anslagsvillkor. Om det av ett tillståndsvillkor framgår att ett tillgodoräknande till viss del kan göras genom verksamhet på internet bör nämnden därför kunna förhålla sig till det. Möjligheten för programföretagen att tillgodogöra sig viss verksamhet på internet bör därför, som kommittén föreslår, regleras genom ett nytt villkor i programföretagens sändningstillstånd. Programföretagen redovisar övergripande den verksamhet de bedriver på internet. Om företagen önskar tillgodoräkna sig verksamhet på internet inom en viss programkategori bör den verksamhet som ska tillgodoräknas tydligt och utförligt redovisas. Undantag för sändningar på minoritetsspråk Omfattningen av utbudet på de nationella minoritetsspråken redovisas av programföretagen i ett särskilt index. Redovisningen ligger till grund för bedömning av om företagen uppfyllt villkoret att utbudet på de nationella minoritetsspråken ska öka. Eftersom villkoren i sändningstillstånden gäller för marknätet omfattar redovisningen enbart dessa sändningar. En betydande del av minoritetsspråkssändningar på finska återfinns i kanalen Sisuradio, som sänds i digital ljudradio i de tre storstadsområdena och . Innehållet i denna kanal tillhandahålls även via internetbaserade plattformar. Regeringen har i avsnitt 5.1.2 gjort bedömningen att självständigt, utifrån en analys av utvecklingen på radiomarknaden, kan avgöra om företaget ska fortsätta med digitala ljudradiosändningar i marknätet. Om digitala ljudradiosändningar upphör skulle det resultera i att omfattningen av minoritetsspråksutbudet i marknätet minskar kraftigt, även om samma utbud görs tillgängligt via internet. Liksom när det gäller övriga innehållsvillkor anser regeringen att villkoren avseende minoritetsspråk även kommande tillståndsperiod i huvudsak bör uppfyllas i marknätet. Regeringen anser dock inte att det är rimligt att enbart förutsättningarna för att uppfylla detta villkor ska vara avgörande för om fortsätter med digitala ljudradiosändningar. Detta särskilt mot bakgrund av de kostnader sändningarna medför för företaget. För det fall att inte söker förnyat tillstånd för digitala ljudradiosändningar eller väljer att avsluta dessa sändningar under den kommande tillståndsperioden anser regeringen att ett undantag gällande utbudet på minoritetsspråken bör införas i sändningstillstånden. Tillståndsvillkoret avseende utbudets omfattning behöver i ett sådant läge inte längre huvudsakligen uppfyllas i marknätet. Villkoret kan i stället uppfyllas genom att sändningar och tillhandahållanden på egna plattformar på fritt tillgängliga och öppna delar av internet tillgodoräknas. Undantaget får inte innebära en minskad ambitionsnivå gällande utbudet på de nationella minoritetsspråken. Även med ett undantag bör förstasändningar och förstapubliceringar på minoritetsspråken öka och det samlade utbudet uppgå till nivåer, i enlighet med förslagen i avsnitt 7.5. 2018/19:136 ljudradiosändningarna upphör bör sändningarna i FM-nätet inte understiga nivåer. 8.2Uppföljningen av public service Regeringens bedömning: bedömning av om programföretagen har uppfyllt sina uppdrag bör även i fortsättningen göras . Den parlamentariska public service-kommitténs förslag överensstämmer inte med regeringens bedömning. Kommittén föreslår att bedömning ska ske och baseras redovisningar. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som yttrar sig i denna del, bl.a. , , , och TU – Medier i , avstyrker förslaget. TU anser att de långa tillståndstider som public service har medför ett ökat krav på transparens och säkerhet varför granskningen ska ske . anser att en årlig uppföljning är lämpligare då det annars skulle gå alltför mellan produktion av program och uppföljning, men menar att granskningen kan vara mer övergripande. Förslaget tillstyrks av och . anför att det är viktigt att se och analysera rörelser för att kunna göra mer djupgående analyser, och att uppföljningar med utgångspunkt redovisningar kan underlätta detta. Myndigheten för press, radio och tv framför att en uppföljning ställer än högre krav på programföretagen att följa anvisningar för redovisningen. Skälen för regeringens bedömning: bedömning av om programföretagen har uppfyllt sitt uppdrag fyller flera viktiga syften. Dels kan eventuella brister uppmärksammas och offentliggöras. Programföretagen ser i regel över sin verksamhet utifrån den kritik som nämnden uttalar. Dels utgör bedömningar underlag för regeringen vid formuleringen av uppdraget till den översyn av public service som sker inför en ny tillståndsperiod. I likhet med en majoritet av remissinstanserna, bl.a. , , och TU – Medier i , anser regeringen att det finns skäl att även fortsatt låta granska programföretagens public serviceredovisningar. Ett syfte med granskningarna är som framgått att uppmärksamma eventuella brister i företagens verksamhet. Det är därför viktigt, vilket även argumenterar för, att granskningen inte sker med alltför långa tidsintervall. Mot bakgrund av regeringens förslag om tillgodoräknande av verksamhet på internet framstår det som än mer angeläget att uppföljningen sker kontinuerligt. Regeringen bedömer därmed, till skillnad från kommittén, att uppdrag att granska public service-redovisningarna bör kvarstå. 2018/19:136 Regeringen delar följaktligen kommitténs uppfattning att programföretagen även fortsatt bör redovisa sin verksamhet i public service-redovisningar . anser att den årliga granskningen kan vara mer övergripande. Regeringen konstaterar att det är en fråga för hur den i enlighet med sitt uppdrag genomför den årliga granskningen av programföretagens verksamhet. anser regeringen att nämndens uppföljningsrapport så som den är utformad kan uppfattas som svårtillgänglig. Även Myndigheten för press, radio och tv instämmer i att utformningen av bedömningar kan utvecklas. Att relevanta delar av bedömningen görs tillgängliga i en mer lättöverskådlig form kan bidra till en allmän debatt om public service. Hur rapporten utformas och sprids är dock en fråga för . Regeringens förslag: En public service-dialog med , och och företrädare för regeringen samt branschaktörer och intresseorganisationer ska genomföras under kommande tillståndsperiod. överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som yttrar sig i denna del, bl.a. Myndigheten för tillgängliga medier, Svenska , TU – Medier i och Hela ska leva, tillstyrker tillstyrker men anser att dialogen bör tillstyrker men betonar att dialogen ska vara framåtsyftande. tillstyrker delvis men anser att fler aktörer såsom akademi och olika intressegrupper bör bjudas in. Svensk scenkonst och flera funktionshindersorganisationer anser att företrädare för deras områden bör Några remissinstanser, , AB och , avstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag: I enlighet med propositionen Bildning och tillgänglighet – Radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019, som ligger till grund för nuvarande sändningstillstånd, genomfördes en översyn av de nuvarande villkoren för public service efter halva tillståndsperioden (se prop. 2012/13:164 s. 22). Den s.k. halvtidsöversynen ägde rum i i form av ett möte mellan ledningarna för de tre programföretagen och ledningen för . första hand att ge möjlighet till dialog inför tilläggsdirektiven till public service-kommittén om uppdraget till radio och tv i allmänhetens tjänst var översynen ett forum för frågor om nuvarande villkor och om de gett avsedd effekt i programföretagens verksamhet. Resultatet av översynen redovisades av kultur- och demokratiministern för Med ett sexårigt tillstånd 2020–2025 och medelsvillkor som gäller för en hel tillståndsperiod får programföretagen stabila förutsättningar för sin 2018/19:136 verksamhet och hanteringen av olika omvärldsförändringar. Likväl kan det mot bakgrund av medieutvecklingen finnas skäl för en planerad översyn av programföretagens uppdrag och förutsättningar i mitten av tillståndsperioden. Regeringen anser därför, liksom kommittén och ett flertal remissinstanser, att en public service-dialog bör genomföras . I syfte att stärka verksamhetens legitimitet bör processen öppnas för att stimulera till ett offentligt samtal om public service. Därför bör branschaktörer och intresseorganisationer bjudas in att delta tillsammans med programföretagen och företrädare för regeringen. anser i likhet med – Tornionlaaksolaiset att fler aktörer såsom akademi och intressegrupper bör bjudas in.