prop · H70325 · 2019-10-29 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2019/20:25 Verksamheten inom Organisationen för säkerhet och samarbete i () Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten inom () och . 1.1Utvecklingen i och första Den militärpolitiska dimensionen....................................... Den ekonomiska och miljömässiga dimensionen............... Den mänskliga dimensionen .............................................. Den rysk-ukrainska konflikten........................................................ Redogörelse för konflikten............................................... hantering av konflikten ....................................... Rustningskontroll och den strukturerade dialogen.......................... hantering av de utdragna konflikterna ............................... deltagande stater och partnerstater ...................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde och har verksamhet fortsatt dominerats av den pågående ryska aggressionen mot och den olagliga annekteringen av samt av det försämrade säkerhetspolitiska klimat som följt i spåren av detta. De kraftigt divergerande politiska perspektiven inom organisationen i centrala frågor som den rysk-ukrainska konflikten, de utdragna konflikterna och organisationens mandat att arbeta med det breda säkerhetsbegreppet har fortsatt att skapa låsningar i samarbetet. Spänningarna mellan de deltagande staterna försvårar det löpande arbetet. De gör det också svårare för att nå de konsensusbeslut som krävs för att utveckla organisationen och dess arbetssätt. Trots låsningarna lyckades det italienska ordförandeskapet vid ministerrådsmötet nå konsensusbeslut och deklarationer inom alla tre dimensioner, dock inte inom de mest känsliga frågorna. Beslut fattades när det gäller journalisters säkerhet, våld mot kvinnor, humankapital i den digitala eran samt åtgärder mot trafficking av barn. Vidare kunde deklarationer antas om den digitala ekonomin, ungdomars bidrag till säkerhet och samarbete, säkerhet och samarbete i samt små och lätta vapen. Arbetet inom den militärpolitiska dimensionen fyller fortsatt en viktig roll för förtroendeskapande. Samarbetet har överlag fungerat väl, även om behovet av modernisering av de underliggande dokumenten kvarstår. kunde förhandlingarna om kvoter för observationsflygningar inom ramen för avtalet ”Open Skies” inte föras i mål, varför inga sådana flygningar kunde genomföras . hade frågorna lösts ut och flygningarna har återupptagits . Den så kallade Strukturerade dialogen om säkerhetsutmaningar och risker som inrättades på tyskt initiativ 2016 fortsatte . Målsättningen är att tydliggöra sambandet mellan förtroendeskapande åtgärder och konventionell rustningskontroll med syftet att öka den militära förutsägbarheten och transparensen. Inom den mänskliga dimensionen har det svåra samarbetsklimatet påverkat möjligheterna till framsteg. strukturer och autonoma institutioner har dock kunnat fortsätta det ordinarie arbetet, med ansvarsutkrävande i det permanenta rådet samt valobservationsmissioner och rådgivning i frågor relaterade till de mänskliga rättigheterna. största regelbundna konferens på temat mänskliga rättigheter, HDIM, kunde trots utmaningar genomföras som vanligt . har och innehaft ordförandeposten i . Under det italienska ordförandeskapet hölls ett ministerrådsmöte, men inget informellt sådant. kommer att genomföra både ett informellt och ett formellt ministerrådsmöte. övergripande mål har fortsatt varit att säkerställa att deltagande stater lever upp till organisationens normer, principer och åtaganden liksom att stärka EU:s röst i organisationen. har aktivt verkat för att respekten för den europeiska säkerhetsordningen som den kommer till uttryck i folkrätten, Helsingforsslutakten, Parisstadgan och andra OSSE-principer, ska återupprättas. I samarbete med andra likasinnade deltagande stater har aktivt arbetat för att frågan om den rysk-ukrainska konflikten ska ha en framträdande plats på dagordning samt att ska användas som instrument för EU:s samlade politik i förhållande till konflikten. har också liksom tidigare lämnat stora personalmässiga bidrag till särskilda observatörsmission i (SMM). var 25 svenskar sekunderade till insatsen. har fortsatt att vara en stark röst inom mänskliga dimension för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i en kontext där dessa värden utmanas i flera av de deltagande staterna. Inom EU-samarbetet i har en koordinerande roll för medie- och yttrandefrihetsfrågor och har på så sätt kunnat hålla dessa frågor högt på agendan. Det svenska engagemanget har också kommit till uttryck genom det starka stödet för oberoende institutioner både på politisk nivå och genom sekunderingar och projektstöd. Jämställdhetsfrågor är prioriterade inom alla områden där är aktivt i , vilket bland annat tagit sig uttryck i en sekundering av en genderrådgivare till i . deltog som en av 16 deltagande stater i aktiveringen av de så kallade Wien- och Moskvamekanismerna. Bakgrunden var oro över situationen för de mänskliga rättigheterna, specifikt förföljelser av hbtq-personer, i den ryska delrepubliken . Den fristående expertrapport som togs fram under Moskvamekanismen bekräftade anklagelserna om mycket allvarliga kränkningar mot de mänskliga rättigheterna och lämnade ett antal rekommendationer till och andra aktörer. Inom den militärpolitiska dimensionen har aktivt bidragit till diskussionerna om Wiendokumentets uppdatering och verkat för att fördraget om observationsflygningar ska genomföras på ett effektivt sätt. var ordförande för forumet för säkerhetssamarbete, FSC. Under det svenska ordförandeskapet diskuterades bland annat regionalt samarbete i , demokratisk kontroll över försvarsmakter, utveckling av militärdoktriner, rättigheter för militär personal, bekämpning av illegal vapensmuggling, icke-spridning av nukleära, biologiska och kemiska produkter (FN- resolution ) samt kvinnligt deltagande i militära operationer (FN- resolution ). lade tillsammans med OSSE-ordföranden fram förslag till element för modernisering av Wiendokumentet. Förslagen kunde dock inte antas, främst på grund av motstånd från . var under inledningen av 2018 även ordförande för fördraget om militära observationsflygningar, ”Open Skies”, och bidrog då till förhandlingarna mellan och för att söka lösa de meningsskiljaktigheter som lett till att konsensusbeslut inte kunde fattas Skr. 2019/20:25 om observationsflygningar . är fortsatt engagerat i den strukturerade dialogen och följer och deltar aktivt i denna bl.a. genom ett sändebud från i och genom delegationen i . Utöver de obligatoriska avgifterna till ordinarie budget och observatörsmissionen i bidrar med finansiellt stöd till den extrabudgetära verksamheten. stöder även civilsamhällesplattformen (CSP) och det svenska för att stärka det civila samhällets möjligheter att bidra till verksamhet. har också fortsatt att ställa personal till förfogande för tjänstgöring i sekretariat, oberoende institutioner och fältmissioner, vidare har ett stort antal svenskar deltagit i ODIHR:s valobservationsmissioner. I OSSE-delegations redogörelse till finns kompletterande information om arbetet i parlamentariska församling, som bland annat inkluderar valobservation. och genomfördes under ordförandeskap ett ministerrådsmöte i kretsen av 57 deltagande stater. Till skillnad från tidigare tyska och österrikiska ordförandeskap valde det italienska ordförandeskapet att inte organisera ett informellt ministerrådsmöte. I stället hölls ett möte på utrikesrådsnivå i , vilket hade som syfte att förbereda ministerrådsmötet som genomfördes i den 6–. Ett stort antal ministrar deltog i ministerrådsmötet i , där den rysk-ukrainska konflikten återigen var den centrala frågan som togs upp i ministrarnas nationella anföranden. Likt visade det sig omöjligt för de deltagande staterna att enas om en bredare politisk deklaration eller om en konsensustext om konflikten. Förhandlingsarbetet präglades av kända skiljelinjer, såsom synen på den rysk-ukrainska konflikten och grundläggande principer och åtaganden. Ministerrådsmötet kunde dock anta konsensustexter inom alla tre dimensioner. Beslutet om journalisters säkerhet var en framgång, där delegation spelade en central roll i sin kapacitet som EU:s lokala samordnare i frågan, samt som medordförande för vängruppen för journalistsäkerhet. I sin roll som ordförande för för säkerhetssamarbete, FSC, ledde också den svenska delegationen förhandlingarna om de militärpolitiska texterna. spelade således en nyckelroll i tillkomsten av deklarationen om små och lätta vapen och fick uppskattning för hanteringen och ledarskapet när det gäller utkastet till beslut om riskreducering och förebyggande av incidenter. Även ett beslut om att förebygga och bekämpa våld mot kvinnor kunde antas. Flera texter som antogs ligger dock utanför kärnverksamhet, såsom den av högt prioriterade deklarationen om . 2019/20:25 nationella anförande betonade vikten av att upprätthålla grundläggande principer och det breda säkerhetsbegreppet och lyfte även vikten av samarbete i god anda. Den inträffade incidenten vid Kertjsundet nämndes särskilt. EU höll ett antal gemensamma anföranden, och anslöt sig också till olika gruppanföranden om bland annat grundläggande fri- och rättigheter, om säkerhetssektorreform samt om konflikten i . deltog tillsammans med ett antal andra länder i ett sidoseminarium som uppmärksammade illegala annektering av och militariseringen av , och . Dessutom hade ett flertal bilaterala möten som ägde rum i marginalen av ministerrådsmötet. Arbetet i den första dimensionen, som i huvudsak behandlar militärpolitiska frågor, har fortsatt varit präglat av den säkerhetspolitiska konfrontationen i regionen, vilken främst kan kopplas till den rysk-ukrainska konflikten och de ryska brotten mot den europeiska säkerhetsordningen. har det inte varit möjligt att fatta några beslut avseende förtroendeskapande åtgärder, dvs. modernisering av Wiendokumentet eller uppdatering av uppförandekoden. Det årliga informationsutbytet inom ramen för samarbetet under Wiendokumentet inkluderar bland annat uppgifter om militär organisation, försvarsplanering och försvarsutgifter. Dessa förtroendeskapande åtgärder fyller fortsatt en viktig funktion och efterlevnaden har fungerat relativt väl. Det gäller såväl det årliga informationsutbytet som det praktiska verifikationsarbetet, såsom utvärderingsbesök, områdesinspektioner och flygbasbesök. Inom ramen för Wiendokumentet genomfördes cirka 130 förbandsutvärderingar, områdesinspektioner och flygbasbesök. deltog i ett tiotal av dessa. har diskussioner förts om efterlevnad och modernisering av Wiendokumentet som normalt ska ses över . Förutsättningarna för en konstruktiv dialog om ökad transparens och stärkande av förtroendeskapande åtgärder bromsas av som motsätter sig en översyn. En särskilt viktig fråga rör genomförandet av beredskapsövningar, s.k. ”Snap Exercises”, som inte omfattas av Wiendokumentet i dess nuvarande form. lade under sitt ordförandeskap tillsammans med , inom ramen för vårt ordförandeskap i forumet för säkerhetssamarbete, FSC, fram ett textförslag innehållande moderniseringselement för Skr. 2019/20:25 Wiendokumentet. Förslaget blockerades av främst . Fördraget om militära observationsflygningar Fördraget om militära observationsflygningar (”Open Skies”) är inte ett formellt OSSE-fördrag, utan ett avtal mellan fördragets medlemsstater. Det har dock en stark koppling till . kunde förhandlingarna om flygkvoter inte slutföras. Detta hade sin bakgrund i erkännande av och som självständiga stater. Det fick till konsekvens att , i egenskap av ordförande i ”Open Skies” av 2018, fick fortsätta förhandlingarna mellan och i syfte att uppnå konsensus om flygkvoterna. Trots vissa framgångar och uttalad respekt för den svenska förhandlingsinsatsen kunde dock inga flygkvoter antas. Härmed uteblev operativa flygningar inom ramen för fördraget om observationsflygningar . lyckades medlemsstaterna komma överens om flygkvoter och är ”Open Skies” åter operativt. har också gjort ansträngningar för att fördraget ska kunna genomföras av alla deltagande stater, bland annat genom att mot betalning ställa observationsflygplan till förfogande för andra fördragsstater. har även engagerat sig i informella diskussioner om fördragets efterlevnad samt deltagit i godkännandet av ett nytt ryskt långräckviddigt observationsflygplan med digitalkamera. Fördraget om konventionella väpnade styrkor i meddelade att man skulle upphöra att iaktta sina skyldigheter inom fördraget om konventionella väpnade styrkor i (), varvid fördraget rent operativt är satt ur spel. Det bedöms som osannolikt att fördraget skulle återaktiveras i sin nuvarande form. anses vara den bas som övriga förtroendeskapande dokument och avtal vilar på. 2018 var ordförande i forumet för säkerhetssamarbete, FSC. Senast var ordförande var 2001. Under det svenska ordförandeskapet diskuterades bland annat regionalt samarbete i , demokratisk kontroll över försvarsmakter, utveckling av militärdoktriner, rättigheter för militär personal, bekämpning av illegal vapensmuggling, icke-spridning av nukleära, biologiska och kemiska produkter (FN-resolution ) samt kvinnligt deltagande i militära operationer (FN-resolution ). Vid ministerrådsmötet i antogs en deklaration som lagt fram om arbetsområdet små och lätta vapen. Det var den enda text som antogs i den första dimensionen under ministerrådet. förhandlade också tillsammans med det italienska ordförandeskapet fram 2019/20:25 ett gemensamt utkast till beslut om riskreducering och förebyggande av incidenter, som dock inte kunde antas. Arbetet med små och lätta vapen har varit inriktat på att minska handeln med illegala vapen främst från västra . bistår flera av länderna med att utveckla deras säkerhet och hantering av vapenförråd och ammunitionslager. I FSC har även uppförandekod för väpnade styrkor diskuterats. Koden utgör såväl en värdegrund för behandling av individer som för hur en försvarsmakt ska ledas. Arbetet koncentreras på tillämpningen av uppförandekoden, då det mot bakgrund av det säkerhetspolitiska samarbetsklimatet saknas möjligheter för utveckling av den. har arbetet i FSC i övrigt främst präglats av fortsatta diskussioner kring den rysk-ukrainska konflikten. och den årliga säkerhetsöversynkonferensen diskuteras alla frågor som rör icke-militära gränsöverskridande hot inom den första dimensionen. Även detta arbete har överskuggats av den pågående ryskukrainska konflikten. Arbetet i säkerhetskommittén har fortsatt inriktats på terrorism och radikalisering, speciellt av ungdomar. Synen på terrorism och radikalisering splittrar säkerhetskommittén, speciellt avseende hur dessa ska mötas och motverkas. Starka intressenter inom detta område är EU, , och . Antalet diskussioner om cyberhot har ökat, främst inom temat för hybridkrigföring. arbete med cyberfrågor avhandlade samarbete, transparens, förutsägbarhet och stabilitet, men allteftersom det säkerhetspolitiska tonläget i har hårdnat så har området politiserats i allt högre grad. 3.2Den ekonomiska och miljömässiga dimensionen Utgångspunkten för arbete inom den andra dimensionen, som ägnas åt frågor om ekonomi och miljö, är att ekonomisk utveckling och miljömässig hållbarhet utgör centrala förutsättningar för att bygga varaktig Kontoret för samordnaren av ekonomi- och miljöverksamhet upprättades och utgör en del av Samordnarkontoret har till uppgift att stärka förmågan hos det permanenta rådet och övriga institutioner att hantera ekonomiska och miljömässiga aspekter av säkerhet. Kopplat till den andra dimensionen finns också en kommitté som samlar alla deltagande stater, samt ett forum som möts på samma tema där deltagandet är bredare. inom den andra dimensionen bedrivs till största delen genom projektverksamhet, främst i och , inklusive Södra Projekten fokuserar bland annat viktig roll för uppföljning av projekten. Samordnaren verkar mot Skr. 2019/20:25 korruption och penningtvätt och för främjande av god samhällsstyrning och en fungerande rättsordning på ekonomi- och miljöområdet. Samordnaren arbetar också för att stärka kvinnors ekonomiska ställning och med migrationsrelaterade frågor med koppling till ekonomiska och miljömässiga aspekter av säkerhet. har arbetet inom andra dimension präglats av två huvudsakliga perspektiv bland de deltagande staterna. De centralasiatiska deltagande staterna tillsammans med och har visat ett stort intresse för att det huvudsakliga arbetet i dimensionen ska vara ekonomisk sammanlänkning och tillväxt. De europeiska deltagande staterna, å andra sidan, prioriterar miljö, migration och utveckling inom säkerhetssektorn. prioriterade den andra dimensionen under sitt OSSE-ordförandeskap 2018 med särskilt fokus på ekonomisk sammanlänkning i och migration. Ingen konsensus kunde dock nås vare sig om migration eller om ekonomisk sammanlänkning vid ministerrådsmötet i . Däremot antogs en deklaration om säkerhetssamarbete i och ett beslut togs om humankapital och digital utveckling. Det slovakiska OSSE- ordförandeskapet som inleddes har inte lika tydligt prioriterat arbetet inom andra dimension. har av resursskäl inte prioriterat arbetet i den andra dimensionen . verksamhet utgår från det breda säkerhetsbegreppet som är grundat på synen att mänskliga rättigheter och en välfungerande demokrati utgör förutsättningar för långsiktig och varaktig säkerhet, och att detta kräver en väl fungerande rättsstat. Denna betydelse av begreppet säkerhet utgör en grundpelare i tredje, så kallade mänskliga dimension. Rättsstaten och dess principer är centrala hörnstenar i verksamhet för att stärka demokrati och skydd av mänskliga rättigheter. Rättsstatsbegreppet inbegriper såldes inte enbart formella juridiska ramverk, utan även verksamhet ämnad att skapa rättvisa genom adekvata processer och samhällsstrukturer. De politiskt bindande åtagandena i den tredje dimension syftar till att säkerställa att de mänskliga rättigheterna respekteras fullt ut, att upprätthålla rättsstatens principer, att bygga upp och bevara demokratiska institutioner samt att motverka intolerans och diskriminering. har aktivt bidragit till att stärka de rättsstatliga aspekterna av säkerhetsarbete. årliga översynskonferens (HDIM) är det viktigaste mötet inom den mänskliga dimensionen, vid vilket staternas efterlevnad av åtagandena granskas. Under HDIM kompletteras de formella mötessessionerna med ett antal tematiskt fokuserade möten samt fristående konferenser. Civilsamhällesaktörer deltar aktivt i alla dessa evenemang. deltagande stater träffas också regelbundet i kommittén för den mänskliga dimensionen 2019/20:25 utifrån ett tematiskt program, i syfte att utbyta erfarenheter och diskutera nya åtaganden. lämnade en så kallad frivillig rapport om desinformation och propaganda till kommittén 2019. Slutligen bedriver självständiga institutioner ODIHR (Office for Democratic Institutions and Human Rights), RFoM (Representative on Freedom of the Media) och HCNM (High Commissioner on National Minorities) ett omfattande arbete genom exempelvis valövervakning, stöd till demokratiska institutioner, insatser för att stärka respekten för mänskliga rättigheter, motverkande av intolerans och diskriminering samt stärkande av medie- och yttrandefrihet. Utöver dessa specifika evenemang, forum och instrument sker ansvarsutkrävande också vid de veckovisa mötena i permanenta rådet. I detta forum diskuteras konkreta och dagsaktuella frågor om de deltagande staternas efterlevnad och tillkortakommanden i förhållande till åtagandena i den mänskliga dimensionen. Som samordnare för medie- och yttrandefrihet för EU:s medlemsstater vid i spelar en särskilt aktiv roll för EU:s ansvarsutkrävande på detta område. deltog också som en av 16 deltagande stater i aktiveringen av de så kallade Wien- och Moskvamekanismerna, vilka är särskilda verktyg för att övervaka tillämpningen av åtagandena inom den mänskliga dimensionen. Anledningen var oro över situationen för de mänskliga rättigheterna, specifikt förföljelser av hbtq-personer, i den ryska delrepubliken . Den fristående expertrapport som togs fram under Moskvamekanismen bekräftade anklagelserna om mycket allvarliga kränkningar mot de mänskliga rättigheterna och lämnade ett antal rekommendationer till och andra aktörer. På grund av de politiska motsättningarna inom är det svårt att nå konsensus kring beslut om nya åtaganden i den mänskliga dimensionen. 2018 i kunde de deltagande staterna dock enas om ett beslut om säkerhet för journalister, efter stora ansträngningar från bland annat . De nya åtagandena tar sikte på en bredd av säkerhetsfrågor såsom våld, godtyckliga gripanden och attacker genom digitala teknologier, med utgångspunkt i allas rätt till yttrandefrihet. Kvinnliga journalisters situation uppmärksammas särskilt. fortsatte att delta i Democracy Defender Initiative, ett initiativ från åtta likasinnade deltagande stater för att främja demokratisk utveckling och samarbete med civilsamhället. Bland annat delar gruppen ut till organisationer och individer i civilsamhället som utmärkt sig i sitt arbete för demokrati. gick priset till serbiska , Transparency and Accountability (CRTA) och 2019 till armeniska Union of Informed Citizens. Prisceremonin äger rum i de svenska representationslokalerna Schwedenhaus i . tog tillsammans med och initiativ till inrättande av en vängrupp för journalisters säkerhet. Gruppen samlar 16 deltagande stater under svensk-fransk-litauisk ledning och verkar aktivt för att främja frågor om medieaktörers säkerhet i bred bemärkelse, genom sidoevenemang, diskussionsinlägg och annat diplomatiskt arbete. Vängruppen spelade en viktig roll i förhandlingarna om ministerrådsbeslutet om säkerhet för journalister. Kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga Kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) inrättades 1992 och har i uppdrag att bistå de deltagande staterna med att genomföra sina åtaganden inom den mänskliga dimensionen. Mer specifikt arbetar ODIHR bland annat med att främja förutsättningarna för demokratiska val samt att bistå de deltagande staterna med att bygga upp och stärka demokratiska institutioner. Andra frågor inom ODIHR:s breda mandat är jämställdhet, romers möjligheter att fullt ut åtnjuta de mänskliga rättigheterna, förenings- och mötesfrihet, religions- och övertygelsefrihet, situationen för försvarare av de mänskliga rättigheterna samt skyddet av de mänskliga rättigheterna i kampen mot terrorism. Kontoret har cirka 150 anställda och har sitt säte i . Den före detta isländska utrikesministern är chef för kontoret. Valövervakningsmissionerna, som utgör ett av mer synliga verksamhetsområden, samordnas av ODIHR och genomförs i samarbete med parlamentariska församling. har och , med stöd av ett antal andra deltagande stater i , ifrågasatt ODIHR:s valövervakningsmetodologi och opartiskhet. och EU har varit tydliga i sitt stöd för ODIHR:s internationellt erkända metodologi. bidrar till ODIHR:s valrelaterade verksamhet genom att skicka svenska observatörer till valövervakningsmissionerna. I anslutning till de allmänna valen 2018 tog i sin tur emot ett expertteam från ODIHR. lämnade extrabudgetärt stöd till ODIHR:s projektverksamhet i . har också bidragit genom en sekundering till tjänsten som ODIHR-chefens representant i . Högkommissarien för frågor om nationella minoriteter Högkommissarien för frågor om nationella minoriteter (HCNM) inrättades 1992 och har sitt säte i . HCNM har som främsta syfte att verka konfliktförebyggande, med huvuduppgift att i ett tidigt skede identifiera och motverka etniska spänningar som kan äventyra freden, stabiliteten eller relationerna mellan deltagande stater. från innehar posten som högkommissarie . HCNM verkar genom så kallad tyst diplomati, vilket innebär att regeringar i förtroende kan be om hjälp att hantera spända situationer som riskerar att leda till konflikt.