prop · H60333 · 2019-01-07 00:00:00 — Lagen (2018:1125) om ändring i taxitrafiklagen (2012:211) innehåller ändringar i bl.a. 5 kap. 8 § taxitrafiklagen som ska träda i kraft . I propositionen föreslås en ändring av paragrafen som ska träda i kraft (se avsnitt 2.8 och 12.8). I förevarande lag görs motsvarande ändringar. Sammanfattning av betänkandet Transportstyrel- sens databaser på vägtrafikområdet – integritet och effektivitet (SOU 2010:76) utgör ett riksomfattande och samlat trafikadministrativt system som fungerar som en viktig samhällsresurs för hela vägtrafik- sektorn. Ett stort antal enskilda, företag och offentliga organ är i sin verksamhet beroende av att komma åt uppgifter i vägtrafikregistret Utredningen har haft i uppdrag att se över lagen (2001:558) och förordningen (2001:650) om vägtrafikregister och deras funktion , för att föreslå mer ändamålsenliga regler. Huvudsyftet är att förenkla, modernisera och effektivisera regelverket. Utredningen har även haft att utreda en del frågor särskilt. Bl.a. hur skyddet för personer med skyddad identitet ska kunna upprätthållas, möjligheten att överföra uppgifter och personuppgifter till utländska aktörer på grund av gemenskapsrättsliga regleringar och hur rättelse av felaktiga uppgifter ska kunna göras. Utredningen har vidare övervägt om uppgifter från taxameter- besiktningar och uppgifter om parkeringstillstånd för rörelsehindrade ska registreras centralt, om polisens möjligheter till direktåtkomst till foto- grafier ska utökas, om en automatisk återrapportering av uppgifter om anställdas återkallade körkort m.m. ska ske, samt om det ska införas en möjlighet att vägra registrera fordonsägare med fordonsrelaterade skulder av betydande belopp. Utgångspunkter för utredningsarbetet har varit: 1.Samhällets behov av information ska tillgodoses på ett effektivt och rättssäkert sätt. 2.Den enskildes personliga integritet ska ha ett starkt skydd. 3.En eventuell framtida trafikslagsövergripande utveckling av registerförfattningarna ska underlättas. 4.Det generella behovet av datorstöd i Transportstyrelsens verksamhet ska tillgodoses. En sammanfattning av utredningens förslag •LVTR ersätts av två lagar. En lag som reglerar behandling av person- uppgifter i Transportstyrelsens verksamhet avseende fordon, behörig- heter, tillstånd och tillsyn på vägtrafikområdet och en lag som inne- håller de grundläggande bestämmelserna om fordons registrering. •Till de båda lagarna finns anslutna förordningar med närmare bestämmelser t.ex. vilka personkategorier som får förekomma i data- baserna och vilka uppgifter som får behandlas. •Tillämpningsområdet utvidgas till att gälla all behandling av person- uppgifter i Transportstyrelsens verksamhet på vägtrafikområdet avseende fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn. •Begreppet databas införs som en beteckning på vissa fastställda automatiserade uppgiftssamlingar som används gemensamt i verksamheten. •Den huvudsakliga behandlingen av personuppgifter inom vägtrafik- området sker i fyra databaser: fordonsdatabasen, behörighets- databasen, tillståndsdatabasen och tillsynsdatabasen. •För behandlingen av personuppgifter i respektive databas finns särskilda och uttömmande ändamål. Ändamålen motsvarar i stort sett dagens reglering, men utökas i vissa avseenden. •Den registrerade får ha direktåtkomst till uppgifter om sig själv. •En uttrycklig bestämmelse införs om att behovet av direktåtkomst ska vägas mot integritetsriskerna. •Personuppgifter som behandlas i Transportstyrelsens verksamhet i enlighet med tillåtna ändamål får lämnas ut till den registrerade själv eller till andra om det enligt lag eller annan förordning åligger Transportstyrelsen att tillhandahålla sådan information. •Skatteverket får medges direktåtkomst till elektroniska handlingar i Transportstyrelsens ärendehanteringssystem. •I fordonsdatabasen får alltid fordons registreringsnummer och chassinummer behandlas för att tillhandahålla uppgifter om fordonet som inte är personuppgifter. •I fordonsdatabasen får föras in uppgifter om viss teknik, utrustning och system som är trafiksäkerhetsfrämjande. •Den närmare detaljbeskrivningen och specificeringen av de uppgifter som i fråga om fordon ska registreras i fordonsdatabasen kan överlåtas åt Transportstyrelsen. •I samtliga databaser får personuppgifter behandlas för tillhanda- hållande av information som behövs för en utländsk myndighets verksamhet i den utsträckning som följer av en internationell överenskommelse som efter godkännande har tillträtt eller om det följer av en EU-rättsakt. •I behörighetsdatabasen införs en möjlighet att behandla personuppgifter för att kontrollera identitet i samband med att förarbehörigheten kontrolleras, vilket ger polismyndigheterna möjlighet till direktåtkomst till fotografierna. •Registrering av uppgifter om flygcertifikat och elevtillstånd enligt luftfartslagen (2010:500) ska inte längre ske. •Transportstyrelsen ges möjlighet att föreskriva att polismyndighet ska få registrera uppgift om omhändertagande av körkort m.m. direkt i samband med omhändertagandet. •I tillståndsdatabasen ska även uppgifter om tillstånd att bedriva yrkesmässig utbildning och uppgifter från taxameterbesiktningar få föras in. •Bestämmelserna om rättelse och skadestånd i PUL ska inte tillämpas vad gäller en uppgift om vem som är registrerad som fordonsägare. En sådan uppgift kan omprövas enligt bestämmelserna i den föreslagna förordningen om fordons registrering m.m. •Uppgifter från taxameterbesiktningar ska registreras i tillståndsdata- basen. En avgift för detta ska tas ut från de som innehar trafiktillstånd för taxitrafik. Två lagar i stället för en lag För att få en enhetlig struktur för samtliga typer av registrering och därigenom ge Transportstyrelsen möjlighet till bättre samordning föreslår utredningen att LVTR ersätts av två lagar, en lag med bestämmelser om behandling av personuppgifter samt en lag med materiella bestämmelser. En enhetlig struktur underlättar även en eventuell trafikslags- övergripande utveckling av registerförfattningarna på transportområdet. Utredningen anser att förslagen medför en ökad tydlighet och lättillgänglighet för övriga aktörer, såväl myndigheter, organisationer som enskilda. Utredningen föreslår att lagen som reglerar behandlingen av person- uppgifter ska benämnas vägtrafikdatalagen och att den till lagen anslutna förordningen ska benämnas vägtrafikdataförordningen. Lagen som reglerar kriterierna för när ett fordon ska vara registrerat för att få brukas och villkoren för undantag från registreringsplikten föreslås benämnas lagen om fordons registrering m.m. Den till lagen anslutna förordningen föreslås benämnas förordningen om fordons registrering m.m. Övergripande principer för vägtrafikdatalagen I Transportstyrelsens verksamhet på vägtrafikområdet hanteras stora mängder information som kan vara integritetskänslig. har traditionellt utgjorts av ett regelrätt register, men genom den tekniska utvecklingen har numera upprättade och inkomna elektroniska handlingar börjat att behandlas i anslutning till registret. LVTR är inte anpassad för en sådan behandling. I verksamheten har det därför uppkommit gränsdragningsproblem om vad det är som rättsligt gäller för behandling av personuppgifter, vilket i sin tur medför risk för att skyddet för den personliga integriteten inte upprätthålls på ett tillfredsställande sätt. Utredningen föreslår därför en särskild författningsreglering av all automatiserad behandling av personuppgifter som sker i Transport- styrelsens verksamhet avseende fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn på vägtrafikområdet. Detta innebär en utvidgning i förhållande till LVTR. Utredningen föreslår att i stället för det traditionella registerbegreppet ska begreppet databas användas som en beteckning på vissa fastställda automatiserade uppgiftssamlingar som används gemensamt i verksam- heten. Vägtrafikdatalagens systematik och närmare tillämpningsområde m.m. Vägtrafikdatalagen ska tillämpas vid all behandling av personuppgifter i Transportstyrelsens verksamhet avseende fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn på vägtrafikområdet. För behandling av personuppgifter i verksamhet på vägtrafikområdet som inte avser fordon, behörigheter, tillstånd eller tillsyn samt i administrativ verksamhet, har vi ansett att det är tillräckligt med person- uppgiftslagens (1998:204) (PUL) bestämmelser. Behandling av person- uppgifter i sådan verksamhet omfattas därför inte av vägtrafikdatalagens tillämpningsområde. Vägtrafikdatalagen tillämpas i Transportstyrelsen verksamhet på vägtrafikområdet, om behandlingen är helt eller delvis automatiserad. Det innebär att såväl vanlig ordbehandling som behandling i gemensamma databaser omfattas. Lagen ska även tillämpas om behandlingen utförs i register. Bestämmelser om innehåll, gallring och sökbegrepp, som det ankommer regeringen att föreskriva om enligt bemyndiganden i kapitel 4, gäller även för uppgifter som inte är personuppgifter. Lagen ska gälla i stället för PUL, vars bestämmelser ska tillämpas på behandling av personuppgifter hos Transportstyrelsen endast när det anges särskilt. Bestämmelser om för vilka ändamål personuppgifter får behandlas har en central roll i registerförfattningar. Genom ändamålen sätts ramen för vilken behandling som är tillåten. Utgångspunkten i vägtrafikdatalagen är att personuppgifter endast får behandlas för vissa berättigade och angivna ändamål. Ändamålsbestämmelserna, som endast avser behandling av personuppgifter, är uttömmande. Personuppgifterna ska anses vara insamlade för samtliga ändamål, om inte annat anges när en personuppgift Utredningen föreslår att särskilda ändamålsbestämmelser ska gälla för Av integritetsskäl föreslås att regeringen ska få meddela föreskrifter om vilka personuppgifter som får behandlas för ett Behandling i databaser och annan behandling Vid Transportstyrelsen behandlas personuppgifter med datorstöd på i huvudsak två principiellt och tekniskt skilda sätt. För det första används persondatorer av enskilda tjänstemän för att upprätta promemorior och beslutsunderlag m.m. samt för att skicka och ta emot e-post. behandlingen så att endast en eller ett fåtal personer kan ta del av informationen, t.ex. i personliga filer på en hårddisk eller i en server. det andra används i stor utsträckning vägtrafikregistret och andra register samt även stora och komplexa elektroniska ärendehanteringssystem som är allmänt åtkomliga och som innehåller information som behövs i Den senare formen av datorstöd i form av gemensamma system bör omgärdas av särskilda skyddsregler, eftersom integritetsriskerna ökar när stora mängder information behandlas gemensamt. därför att sådan behandling ska samlas under det rättsliga begreppet Behandling av uppgifter som utförs med datorer, men där uppgifterna inte är gemensamt åtkomliga utan används av enskilda tjänstemän, behöver däremot inte omgärdas av samma skyddsregler. För databaserna behövs särskilda bestämmelser om ändamål, direktåtkomst, sökbegrepp, samkörning samt bevarande och gallring. Detsamma gäller vid användandet av elektroniska ärendehanterings- system, där färdiga handlingar upprättas eller lagras efter att de inkommit Inom ramen för databasen står det Transportstyrelsen fritt att registrera uppgifter i ett eller flera dataregister, under förutsättning att all behandling utförs i enlighet med de i lagen angivna ändamålen. får behandlas för de angivna ändamålen är enligt utredningens uppfattning en fråga för regeringen, med undantag för en i lagen angiven begränsning när det gäller känsliga personuppgifter. Utredningen föreslår när det gäller den informationsbaserade delen av databasen att det av integritetsskäl uttryckligen och uttömmande framgår av vägtrafikdataförordningen vilka personkategorier som får förekomma i databaserna och vilka uppgifter som får behandlas. I elektroniska ärendehanteringssystem ska samtliga handlingar som i verksamheten avseende fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn på vägtrafikområdet har kommit in till eller upprättats av Transportstyrelsen För inkomna handlingar ska inga restriktioner gälla i fråga om innehåll, eftersom Transportstyrelsen inte själv kan påverka dessa Integritetsaspekterna får i stället tillgodoses genom bl.a. bestämmelser om sökbegrepp. För de handlingar som Transportstyrelsen själv upprättar ska dock gälla att känsliga personuppgifter får förekomma endast om det är nödvändigt. Av integritetsskäl föreslås att den nuvarande ordningen att endast av regeringen beslutade sökbegrepp får användas för sökning i databaserna ska bestå. Olika sökbegrepp gäller således för respektive databas. Vid sökning efter handlingar som hör till ett ärende gäller särskilda bestämmelser. När en handling väl är identifierad och direkt tillgänglig för handläggaren finns det enligt vår mening dock inte från integritets- synpunkt skäl att begränsa sökmöjligheterna. Eftersom den behandling som innebär att två register körs mot varandra är tillåten från PUL:s utgångspunkt så länge den håller sig inom lagens ramar, bl.a. med avseende på ändamålen, finns det enligt utredningen inte skäl att reglera de fall där samkörning är tillåten. Något generellt förbud mot samkörning är inte motiverat, men varje samkörningsåtgärd kräver att integritetsaspekterna beaktas och övervägs innan beslut om att samköra fattas. Däremot är det redan i dagens LVTR reglerat att samkörning inte är tillåtet om syftet med åtkomsten är att komplettera eller kontrollera kund- eller medlemsregister eller om syftet är att göra en s.k. urvalsdragning. Av hänsyn till skyddet för den personliga integriteten föreslår utredningen att det alltjämt bör anges att samkörning inte är tillåten för dessa ändamål. Utredningen föreslår även att regeringen bör ges rätten att i förordning föreskriva de ytterligare begränsningar i möjligheten till samkörning som anses nödvändiga. Direktåtkomst och annan elektronisk åtkomst Behandling av personuppgifter genom direktåtkomst har länge ansetts särskilt integritetskänsligt. Utredningen delar den uppfattningen och föreslår att möjligheten till direktåtkomst alltjämt regleras i lag. Integritetsaspekterna måste tillmätas central betydelse vid bedömningen av i vilken omfattning direktåtkomst bör medges och därför föreslås, precis som enligt gällande ordning, att direktåtkomst inte får tillåtas om syftet med direktåtkomsten är att komplettera eller kontrollera kund- eller medlemsregister eller om syftet är att göra en s.k. urvalsdragning. Utredningen är även av uppfattningen att det särskilt i lagen bör anges att den som har medgetts direktåtkomst ska se till att tillgången till person- uppgifter begränsas till vad varje tjänsteman eller anställd behöver för att kunna fullgöra sina uppgifter. Närmare föreskrifter om direktåtkomst ska, precis som , kunna meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. För att skapa en tydlighet i regelverket föreslås en bestämmelse i vägtrafikdataförordningen av vilken det framgår att direktåtkomst får medges endast om behovet av direktåtkomsten överväger de invändningar som kan ställas från integritetssynpunkt. Direktåtkomst ska enligt utredningen av integritetsskäl som huvudregel inte medges till elektroniska handlingar som ingår i Transportstyrelsens För gäller dock att verket har direkt behov av elektroniska handlingar i fordonsskatteärenden. Utredningen föreslår därför en bestämmelse i vägtrafikdataförordningen om att får medges sådan åtkomst. Utredningen anser inte att det från integritetssynpunkt är påkallat med särskilda regler om utlämnande på medium för automatiserad behandling. Utredningen anser inte att det finns några integritetsskyddsskäl som talar emot att den registrerade får ha direktåtkomst till sina egna uppgifter som behandlas i någon av Transportstyrelsens databaser eller att uppgifterna på annat sätt lämnas ut elektroniskt till den registrerade. I stället kan sådan elektronisk tillgång, både i form av direktåtkomst och annan elektronisk åtkomst, bidra till att det blir enklare för den registrerade att kontrollera sina uppgifter och göra gällande sina rättigheter, t.ex. om det har blivit något fel. Utredningen föreslår därför en bestämmelse i vägtrafikdatalagen om att den registrerade får ha direktåtkomst till uppgifter om sig själv. Manuellt behandlade uppgifter och automatiserat behandlade uppgifter i allmänna handlingar i Transportstyrelsens verksamhet avseende fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn på vägtrafikområdet ska enligt förslaget alltjämt gallras i enlighet med arkivlagens (1990:782) bestämmelser. För att skyddet för den personliga integriteten ska upprätthållas föreslås att regeringen alltjämt ska kunna föreskriva särskilda gallringfrister. Utredningen föreslår därför att det i lag anges att regeringen får meddela föreskrifter om begränsningar i rätten att bevara uppgifter. För uppgifter i den informationsbaserade delen av respektive databas kommer särskilda gallringsfrister att gälla. ska alltjämt bemyndigas att meddela föreskrifter om att uppgifter ska gallras än den som anges i förordning eller att uppgifter ska bevaras. För elektroniska handlingar i den ärendebaserade delen av respektive databas gäller däremot enligt förslaget enbart arkivlagens regler. För personuppgifter som inte är allmänna handlingar, dvs. person- uppgifter i minnesanteckningar m.m. som inte tas om hand för arkivering, gäller 9 § PUL. Uppgifterna ska i enlighet med den bestämmelsen gallras så snart de inte längre behövs i verksamheten. Utredningen föreslår även att det i vägtrafikdatalagen anges att regeringen får meddela föreskrifter om digital arkivering. För att skydda enskildas personliga integritet föreslås en bestämmelse i förordning som innebär att de uppgifter som bevaras elektroniskt för arkivändamål ska avskiljas från övriga uppgifter i verksamheten och att den direkta tillgången till dessa uppgifter ska begränsas till ett fåtal personer. Behövs personuppgifterna för ett nytt ärende i verksamheten, får begränsningen upphävas. Innebörden av de gallringsregler som föreslås är att uppgifterna inte längre ska vara digitalt åtkomliga i verksamheten efter utförd gallring. När uppgifter behandlas med datorstöd utan att de utgör en del av ett gemensamt register eller ärendehanteringssystem, t.ex. när en enskild tjänsteman upprättar promemorior, ska uttryckliga begränsningar utöver de som följer av ändamålsbestämmelserna gälla endast för behandlingen av känsliga personuppgifter. Särskilda bestämmelser för databaser Genom en uppdelning i olika databaser blir det möjligt att reglera skilda verksamheter och uppgifter var för sig och på så sätt särskilja ändamålen, innehållet och bestämmelser om hur uppgifter får lämnas ut till andra. Härigenom blir lagstiftningen mer överskådlig och det blir tydligare hur uppgifterna får användas. En ökad överskådlighet och tydlighet medför i sin tur högre effektivitet. En så utformad lagstiftning leder också till att den enskilde lättare kan få klart för sig hur uppgifterna får användas, vilket är en fördel ur ett integritetsperspektiv. Utredningen föreslår därför att det ska finnas en fordonsdatabas, en behörighetsdatabas, en tillståndsdatabas och en tillsynsdatabas. Ändamålen är så utformade att de i princip motsvarar vad som får behandlas enligt LVTR. Utredningen föreslår dock en utvidgning av möjligheten att behandla registreringsnummer och chassinummer. Sådana indirekta personuppgifter ska alltid få behandlas för att tillhandahålla uppgifter om fordonet som inte är personuppgifter. Utredningen bedömer att detta kommer att öka tillgången till tekniska uppgifter som varken direkt eller indirekt kan anses utgöra personuppgifter. Mot bakgrund av den ökade internationaliseringen föreslås även en utvidgning när det gäller Transportstyrelsens möjligheter att behandla personuppgifter för att fullgöra för bindande internationella överenskommelser. Utredningen föreslår även att personuppgifter i databasen ska få behandlas för tillhandahållande av information som behövs för en utländsk myndighets verksamhet i den utsträckning som följer av en internationell överenskommelse som efter godkännande har tillträtt eller om det följer av en EU-rättsakt. Utredningen föreslår också en bestämmelse om att personuppgifter som behandlas i Transportstyrelsens verksamhet i enlighet med tillåtna ändamål får lämnas ut till den registrerade själv eller till andra, oavsett ändamålet med utlämnandet, om det enligt lag eller annan förordning åligger Transportstyrelsen att tillhandahålla sådan information. I fordonsdatabasen registreras uppgifter om fordonsägare och om fordon samt uppgifter om trängselskatt och felparkeringsavgifter. Regleringen i vägtrafikdataförordningen är enligt förslaget som huvudregel uttömmande. Av effektivitetsskäl överlåts dock den närmare detalj- beskrivningen och specificeringen av de uppgifter som i fråga om fordonet ska registreras i fordonsdatabasen enligt bilagan till förordningen åt Transportstyrelsen. Dessutom föreslås att det ska finnas en möjlighet för Transportstyrelsen att föra in uppgifter om viss teknik, utrustning och system som är trafiksäkerhetsfrämjande i fordonsdatabasen. Enligt utredningens mening finns det skäl att ur trafiksäkerhetssynpunkt tillåta en sådan – frivillig – registrering. Det föreslås att Transportstyrelsen ska få meddela närmare föreskrifter om vilka uppgifter som får föras in och på vilket sätt uppgifterna får anmälas till styrelsen. Utredningen har inte funnit skäl att föreslå några förändringar i bestämmelserna om sökbegrepp och gallring. Ändamålen är så utformade att de i princip motsvarar vad som får behandlas enligt LVTR. Utredningen föreslår dock en utvidgning av ändamålen till att även gälla kontroll av identitet i samband med att Mot bakgrund av den ökade internationa- liseringen föreslås samma utvidgning när det gäller internationellt informationsutbyte som för fordonsdatabasen. att personuppgifter som behandlas i Transportstyrelsens verksamhet i enlighet med tillåtna ändamål får lämnas ut till den registrerade själv eller I behörighetsdatabasen registreras uppgifter om behörighet att framföra fordon enligt körkortslagen och yrkestrafiklagen, uppgifter om yrkesförarkompetens eller uppgifter om utbildning för att få en sådan kompetens samt uppgifter om behörigheten att föra fordon i yrkesmässig Dessutom registreras uppgifter om de särskilda behörighets- handlingar som krävs för att föra ett visst slag av motordrivet fordon i andra fall eller för att utöva viss tjänst eller genomgå viss utbildning. Utredningen anser att registreringen bör renodlas till att endast avse sådana typer av behörighetshandlingar som avser vägtrafikområdet. föreslås därför att uppgifter om flygcertifikat och elevtillstånd enligt luftfartslagen (2010:500) inte längre ska registreras. Utredningen föreslår även av effektivitetsskäl att Transportstyrelsen ska få meddela föreskrifter om att polismyndighet direkt i samband med ett omhändertagande av körkort, körkortstillstånd, traktorkort och förarbevis ska registrera uppgiften om omhändertagandet i behörighetsdatabasen. Utredningen har inte funnit skäl att föreslå några förändringar i bestämmelserna om sökbegrepp och gallring. Ändamålen är så utformade att de i princip motsvarar vad som får behandlas enligt LVTR. Utredningen föreslår dock en utvidgning av ändamålen till att även gälla frågor om tillstånd att bedriva yrkesmässig utbildning, om överlämnande av rätten att anordna prov samt om förordnande och godkännande av personal. Mot bakgrund av den ökade internationaliseringen föreslås även samma utvidgning när det gäller internationellt informationsutbyte som för Utredningen föreslår också att personuppgifter som behandlas i Transportstyrelsens verksamhet i enlighet med tillåtna ändamål får lämnas ut till den registrerade själv eller till andra. I tillståndsdatabasen registreras bl.a. uppgifter om tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik enligt yrkestrafiklagen eller någon annan författning,