prop · H603107 · 2019-04-09 00:00:00 — Detta talar för att det finns ett förhållandevis stort antal andrahandsupplåtelser som träffas av den föreslagna kriminaliseringen. kan det noteras att det vid landets hyresnämnder förekommer få ärenden om återbetalning av för hög andrahandshyra. har det vid landets samtliga hyresnämnder förekommit cirka 200–300 återbetalningsärenden , som ju heller inte nödvändigtvis avsett otillåtna andrahandsupplåtelser. I likhet med vad utredningen anser bedömer regeringen att det får antas att de brottsbekämpande myndigheterna kommer att tillföras högst något hundratal nya ärenden . Det torde inte handla om alltför komplicerade brott att utreda och åtskilliga gärningar skulle kunna lagföras genom strafförelägganden. De sammantagna merkostnader som uppstår för att utreda och lagföra brotten enligt hyreslagen bedöms bli marginella och kunna finanserias inom ramen för befintliga anslag till och . Även Kriminalvårdens kostnader förväntas bli marginella och rymmas inom ram. I övrigt förväntas inte förslagen påverka statens och kommunernas kostnader eller intäkter. Konsekvenser för integrationen, det kommunala självstyret, jämställdheten och skyldigheter till följd av EU-medlemskapet Förslagen syftar till att skapa en bättre fungerande hyresmarknad vilket kan förväntas få positiva effekter för integrationen. Tillgång till en bostad till en rimlig kostnad och till skäliga villkor är en viktig förutsättning för nyanländas möjligheter att etablera sig i arbets- och samhällslivet. Förslagen kan inte antas få konsekvenser för det kommunala självstyret eller för jämställdheten mellan kvinnor och män. De strider inte mot skyldigheter som följer av anslutning till den Europeiska unionen. 10.1Förslaget till lag om ändring i jordabalken 35 § Hyresgästen får överlåta hyresrätten till sin bostadslägenhet för att genom byte få hyresrätten till en annan bostadslägenhet, om hyresnämnden lämnar tillstånd till överlåtelsen. Tillstånd ska lämnas om hyresgästen har beaktansvärda skäl för bytet och om det kan äga rum utan påtaglig olägenhet för hyresvärden. Tillstånd ska inte lämnas om det finns anledning att anta att någon som är delaktig i att bytet kommer till stånd begärt, avtalat om eller tagit emot en sådan ersättning som avses i 65 eller 65 a §. Om hyresgästen eller den som hyresrätten ska överlåtas till har varit bosatt i sin lägenhet än för ansökan om tillstånd, ska tillstånd lämnas endast om det finns synnerliga skäl för bytet. Ett tillstånd kan förenas med villkor. Första stycket gäller inte, om 1.lägenheten hyrs i andra hand, 2.lägenheten utgör en del av upplåtarens bostad, 3.lägenheten är belägen i ett enfamiljshus som inte är avsett att hyras ut varaktigt, inom en ägarlägenhetsfastighet som inte är avsedd att hyras ut varaktigt eller i ett tvåfamiljshus, 4.lägenheten har upplåtits av någon som innehade den med bostadsrätt och lägenheten alltjämt innehas med sådan rätt, eller 5.hyresavtalet avser ett möblerat rum eller en lägenhet för fritidsändamål och hyresförhållandet inte har varat i följd. Om en kommun medverkar till att hyresgästen får en annan bostad genom att förmedla denna, får kommunen ansöka hos hyresnämnden om tillstånd som avses i första stycket. Paragrafen anger under vilka förutsättningar en hyresgäst får överlåta hyresrätten till en bostadslägenhet för att genom byte få en annan bostad. I paragrafen införs ändringar som inskränker bytesrätten. Paragrafen är utformad med beaktande av Lagrådets synpunkter. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. I första stycket görs ändringar i förutsättningarna för att hyresnämnden ska lämna tillstånd till ett byte. Första meningen ändras så att hyresgästens bytesrätt endast omfattar byte till en annan hyreslägenhet. En hyreslägenhet kan alltså inte längre bytas mot exempelvis en bostadsrättslägenhet eller en villa. Om bytet sker i en kedja med flera bostäder förutsätts att samtliga bostäder i kedjan är hyresrätter. I andra och tredje meningarna anges under vilka förutsättningar hyresnämnden ska lämna tillstånd till ett byte. Kraven på att hyresgästen har beaktansvärda skäl för bytet och att bytet kan äga rum utan påtaglig olägenhet för hyresvärden gäller oförändrade. Enligt lydelsen före ändringen gäller dessutom att det inte får finnas andra särskilda skäl som talar emot bytet. Bestämmelsen infördes för att fånga upp situationer där det förekommer otillåten ersättning i samband med bytet (prop. 1983/84:137 s. 128). I och med ändringen kan den praktiska innebörden av kravet läsas ut direkt av lagtexten. Med bestämmelsens ändrade lydelse omfattar den inte längre andra särskilda skäl som kan tala emot ett byte. Detta väntas inte ha någon praktisk betydelse i rättstillämpningen. ska alltså avslå en ansökan om byte om någon som är delaktig i att bytet kommer till stånd begärt, avtalat om eller tagit emot en sådan ersättning som avses i 65 eller 65 a §. Bestämmelsen omfattar otillåten ersättning mellan hyresgästen som vill överlåta sin lägenhet och hyresgästen som hyresrätten ska överlåtas till. Om det är fråga om ett kedjebyte omfattar bestämmelsen också att det förekommit särskild ersättning i något annat led i byteskedjan. Även villkor om särskild ersättning som ställts upp av någon som inte själv är part i bytet, t.ex. en mäklare, omfattas så länge som han eller hon varit delaktig i att bytet kommer till stånd. En hyresvärd som åberopar att det förekommer en otillåten ersättning i samband med bytet har bevisbördan för detta. Som beviskrav gäller att det är tillräckligt att det finns anledning att anta att så är fallet. Det innebär att tillstånd inte ska ges om omständigheterna är sådana att det på goda grunder kan misstänkas att en otillåten ersättning förekommer. Vid prövningen ska på sedvanligt sätt hänsyn tas till dels de omständigheter och den bevisning som hyresvärden lägger fram och som ger upphov till misstanke om otillåten ersättning, dels hyresgästens förklaringar och eventuella motbevisning. Exempel på omständigheter som kan göra att det finns anledning att anta att det förekommer särskild ersättning är att hyresgästen tidigare har försökt byta lägenheten mot objekt som skiljer sig markant åt vad gäller exempelvis läge, storlek och hyra eller att hyresgästen åberopat olika skäl för varje byte. Andra sådan omständigheter kan vara att hyresgästen eller någon annan i byteskedjan vill byta till en lägenhet som har använts för byten eller att hyresgästen lämnat osanna uppgifter. Ytterligare ett fall kan vara att någon av bytesparterna har förvärvat en villa eller bostadsrättslägenhet och alltså inte tycks ha för avsikt att varaktigt bosätta sig i den lägenhet som bytet avser. Av fjärde meningen, som är ny, framgår att både hyresgästen som vill överlåta sin lägenhet och den som hyresrätten överlåts till ska ha varit bosatta i sina lägenheter under för ansökan om tillstånd till bytet. Bosättningskravet innebär att hyresgästen och den hyresgäst som hyresrätten överlåts till rent faktiskt ska ha bott i sina lägenheter under . Med boende avses en användning som innebär att lägenheten är hyresgästens fasta bostad (permanentbostad) eller ett nödvändigt komplement till denna (komplementbostad), se även kommentaren till 39 §. Om hyresgästen har hyrt ut lägenheten i andra hand kan han eller hon inte tillgodoräkna sig den tid under vilken lägenheten varit uthyrd vid bedömningen av om bosättningskravet är uppfyllt. Det ankommer på hyresgästen att visa att hyresgästen själv liksom den som hyresrätten ska överlåtas till har varit bosatta i sina bostadslägenheter under . Om bosättningskravet inte är uppfyllt kan tillstånd ändå lämnas, om det finns synnerliga skäl för bytet. Kravet på hyresgästens skäl för byte är här avsevärt högre än det som gäller för att hyresgästen ska anses ha beaktansvärda skäl för bytet. Synnerliga skäl kan föreligga om en hyresgäst på grund av en oförutsedd händelse, exempelvis dödsfall i familjen, har ett mycket stort behov av att omgående få en mindre lägenhet eller att flytta till en annan ort. Ett annat exempel kan vara att hyresgästen förlorat jobbet och inte har ekonomisk möjlighet att betala hyran för sitt nuvarande boende. Utgångspunkten är att det är hyresgästen som söker tillstånd till bytet som ska ha synnerliga skäl för bytet, på motsvarande sätt som gäller vid prövningen av om hyresgästen har beaktansvärda skäl. Det kan dock förekomma att hyresgästen har beaktansvärda – men inte synnerliga – skäl, som bytesparten fått samtycke från sin hyresvärd eller tillstånd från på grund av att han eller hon har synnerliga skäl för bytet. För att undvika stötande resultat bör det i sådana fall finnas utrymme att beakta de synnerliga skäl för bytet som bytesparten har. Enligt femte meningen gäller oförändrat att hyresnämnden kan förena ett tillstånd till byte med villkor. 39 § Hyresgästen får inte utan hyresvärdens samtycke hyra ut eller på något annat sätt upplåta lägenheten i andra hand till någon annan för självständigt brukande utom i fall som avses i tredje stycket eller i 40 §. Om det är fråga om en bostadslägenhet som hyresgästen inte använder som bostad i beaktansvärd utsträckning, ska en upplåtelse av lägenheten eller en del av den alltid anses vara för självständigt brukande. Om en bostadslägenhet har upplåtits till en kommun, får kommunen upplåta lägenheten i andra hand till någon annan för självständigt brukande. Hyresvärden ska genast underrättas om upplåtelsen. Paragrafen innehåller det principiella förbudet för en hyresgäst att upplåta en lägenhet i andra hand utan hyresvärdens samtycke. Ändringen innebär att gränsdragningen mellan en tillståndspliktig andrahandsupplåtelse och en upplåtelse till inneboende förtydligas. Paragrafen är utformad med beaktande av Lagrådets synpunkter. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. Av första stycket framgår att hyresgästen inte får upplåta en lägenhet i andra hand till annan för självständigt brukande, om inte hyresvärden godkänt upplåtelsen eller hyresnämnden lämnat tillstånd till den. Andra stycket, som är nytt, innehåller ett förtydligande av vad som avses med att lägenheten är upplåten för självständigt brukande när det gäller bostadslägenheter. Om en hyresgäst som upplåter sin lägenhet eller del av den till någon annan inte själv använder lägenheten som bostad i beaktansvärd utsträckning är det fråga om en upplåtelse för självständigt brukande. Det handlar alltså i sådana fall om en andrahandsupplåtelse som kräver samtycke av hyresvärden eller tillstånd av hyresnämnden och inte om en upplåtelse till inneboende som får ske utan hyresvärdens godkännande (jfr 40 och 41 §§). Med att en hyresgäst använder en bostadslägenhet som bostad i beaktansvärd utsträckning avses att hyresgästen använder lägenheten som sin fasta bostad, dvs. permanentbostad, eller som ett nödvändigt komplement till den fasta bostaden, s.k. komplementbostad. Den praxis som finns när det gäller prövning enligt 46 § första stycket 10 om en hyresgäst har ett skyddsvärt behov av sin lägenhet som permanent- eller komplementbostad förväntas vara vägledande för bedömningen. Enligt denna praxis ska frågan om huruvida en lägenhet är en hyresgästs permanenta bostad avgöras utifrån en helhetsbedömning där bl.a. hyresgästens familjeförhållanden, anknytning till orten och framtidsplaner när det gäller boendet beaktas. För att en lägenhet ska anses vara ett nödvändigt komplement till hyresgästens fasta bostad krävs normalt att hyresgästen visar att han eller hon övernattar i lägenheten 2–eller 80–och att detta sker i samband med arbete eller studier. I tredje stycket återfinns den bestämmelse om att en kommun får upplåta en lägenhet i andra hand, som före ändringen finns i andra stycket. 40 § En hyresgäst får hyra ut eller på något annat sätt upplåta lägenheten i andra hand till någon annan för självständigt brukande, om hyresnämnden lämnar tillstånd till det. Tillstånd ska lämnas om 1.hyresgästen har beaktansvärda skäl för upplåtelsen på grund av särskilda familjeförhållanden, ålder, sjukdom, tillfälligt arbete eller studier på annan ort, längre utlandsvistelse eller därmed jämförbara förhållanden, 2.hyresvärden inte har befogad anledning att vägra samtycke, och 3.hyran, när det gäller en bostadslägenhet, inte överstiger skälig hyra enligt 55 § fjärde stycket. Ett tillstånd enligt första stycket ska begränsas till och kan förenas med villkor. I paragrafen anges förutsättningarna för att hyresnämnden ska ge tillstånd till en andrahandsupplåtelse. Ändringarna innebär att ett nytt kriterium för tillstånd införs. Övervägandena finns i avsnitt 6.4. Av första stycket följer att en hyresgäst får upplåta lägenheten i andra hand trots att hyresvärden inte samtycker (jfr 39 §), om hyresnämnden ger tillstånd. I andra stycket anges förutsättningarna som ska vara uppfyllda för att hyresnämnden ska lämna tillstånd till en andrahandsupplåtelse. Första och andra punkterna anger oförändrat att hyresgästen ska ha beaktansvärda skäl för upplåtelsen och att hyresvärden inte ska ha befogad anledning att vägra samtycke. Enligt tredje punkten krävs nu dessutom, såvitt avser bostadslägenheter, att den hyra som förstahandshyresgästen tar ut inte överstiger skälig hyra enligt 55 § fjärde stycket. Det innebär att tillstånd inte ska lämnas om hyran för andrahandsupplåtelsen överstiger hyresgästens egen hyra plus tillägg för eventuella nyttigheter som ingår i upplåtelsen. Om lägenheten upplåts möblerad får påslag göras för möbler och annan utrustning, dock inte överstigande av grundhyran. Ingår andra nyttigheter i upplåtelsen får påslag göras för kostnaden för dessa. Se vidare kommentaren till 55 § fjärde stycket. 42 § Hyresrätten är förverkad och hyresvärden berättigad att säga upp avtalet att upphöra , 1.om hyresgästen, när det gäller en bostadslägenhet, dröjer med att betala hyran mer än efter förfallodagen och något annat inte följer av 55 d § femte–sjunde styckena, 2.om hyresgästen, när det gäller en lokal, dröjer med att betala hyran efter förfallodagen, 3.om hyresgästen, när det gäller en bostadslägenhet, utan behövligt samtycke eller tillstånd överlåter hyresrätten, annars sätter någon annan i sitt ställe eller upplåter lägenheten i andra hand och inte kan visa någon giltig ursäkt, 4.om hyresgästen, när det gäller en lokal, utan behövligt samtycke eller tillstånd överlåter hyresrätten, annars sätter någon annan i sitt ställe eller upplåter lägenheten i andra hand och inte efter tillsägelse utan dröjsmål antingen gör rättelse eller ansöker om tillstånd och får ansökan beviljad, 5.om hyresgästen, när det gäller en bostadslägenhet, lämnar eller tar emot en särskild ersättning för överlåtelse av hyresrätten till lägenheten, eller begär särskild ersättning för överlåtelse av hyresrätten eller för upplåtelse av lägenheten eller en del av den, 6.om hyresgästen, när det gäller en bostadslägenhet, vid upplåtelse av lägenheten eller en del av den tar emot en hyra som inte är skälig enligt 55 § fjärde stycket och inte kan visa någon giltig ursäkt, 7.om lägenheten används i strid med 23 eller 41 § och hyresgästen inte efter tillsägelse gör rättelse utan dröjsmål, 8.om hyresgästen eller någon annan, till vilken hyresrätten överlåtits eller lägenheten upplåtits, genom vårdslöshet är vållande till att ohyra förekommer i lägenheten eller genom att inte underrätta hyresvärden om detta bidrar till att ohyran sprids i fastigheten, 2018/19:107 9. om lägenheten vanvårdas på något annat sätt eller hyresgästen eller någon annan, till vilken hyresrätten överlåtits eller lägenheten upplåtits, åsidosätter något av det som ska iakttas enligt 25 § vid användning av lägenheten eller inte håller den tillsyn som krävs enligt nämnda paragraf och rättelse inte görs utan dröjsmål efter tillsägelse, 10. om tillträde till lägenheten vägras i strid med 26 § och hyresgästen inte kan visa någon giltig ursäkt, 11. om hyresgästen åsidosätter en avtalsenlig skyldighet som går utöver hyresgästens skyldigheter enligt detta kapitel och det måste anses vara av synnerlig vikt för hyresvärden att skyldigheten fullgörs, eller 12.om lägenheten helt eller till väsentlig del används för sådan näringsverksamhet eller liknande verksamhet som är brottslig eller där brottsligt förfarande ingår till en inte oväsentlig del eller används för tillfälliga sexuella förbindelser mot ersättning. I fall då hyran ska betalas i förskott än en månad gäller första stycket 2 endast om hyresgästen dröjer med att betala den på kalendermånaden belöpande hyran efter månadens början eller, i fråga om hyran för första kalendermånaden under hyresförhållandet, efter förfallodagen. Ett hyresavtal som gäller bostadslägenhet får inte sägas upp enligt första stycket 9 på grund av störningar i boendet förrän socialnämnden underrättats enligt 25 § andra stycket. Om det är fråga om särskilt allvarliga störningar i boendet gäller första stycket 9 även om någon tillsägelse om rättelse inte har gjorts. Vid sådana störningar får ett hyresavtal som gäller bostadslägenhet sägas upp utan föregående underrättelse till socialnämnden. En kopia av uppsägningen ska dock skickas till socialnämnden. Det som har föreskrivits om särskilt allvarliga störningar gäller inte om det är någon till vilken lägenheten har upplåtits i andra hand med hyresvärdens samtycke eller hyresnämndens tillstånd som åsidosätter något av det som ska iakttas enligt 25 § vid användning av lägenheten eller inte håller den tillsyn som krävs enligt nämnda paragraf. Hyresrätten är inte förverkad om det som ligger hyresgästen till last är av ringa betydelse. Vid bedömningen ska det särskilt beaktas om det som ligger hyresgästen till last har sin grund i att en närstående eller tidigare närstående har utsatt hyresgästen eller någon i hyresgästens hushåll för brott. Om avtalet sägs upp på grund av förverkande har hyresvärden rätt till skadestånd. Paragrafen innehåller bestämmelser om förverkande av en hyresrätt. Ändringarna innebär bl.a. att två nya grunder för förverkande införs. Övervägandena finns i avsnitt 5.3, 6.6 och 6.7. I första stycket listas de fall av misskötsamhet från hyresgästens sida som är grund för förverkande, dvs. att hyresvärden är berättigad att säga upp hyresavtalet att upphöra . Punkt 3 i lydelsen före ändringen delas upp i två olika bestämmelser i punkterna 3 och 4. I punkterna 5 och 6 införs två nya förverkandegrunder. Som en följd finns de återstående förverkandebestämmelserna nu i punkterna 7–12. Punkt 3 behandlar förverkandegrunden otillåten överlåtelse och andrahandsupplåtelse när det gäller bostadslägenheter. Punkten har avsett både bostadslägenheter och lokaler, men avser efter ändringen alltså endast bostadslägenheter. En bostadshyresgäst får inte överlåta eller upplåta lägenheten i andra hand utan hyresvärdens samtycke eller hyresnämndens tillstånd (se 32 och 39 §§). Om hyresgästen ändå gör det är hyresrätten förverkad. Bestämmelsen ändras så att hyresgästen kan undgå förverkande genom att göra rättelse eller ansöka om tillstånd och få ansökan beviljad. I stället måste hyresgästen för att undgå förverkande visa att han eller hon hade en giltig ursäkt för sitt agerande. Utgångspunkten är att en hyresgäst som väljer att överlåta sin hyresrätt eller hyra ut sin lägenhet ska känna till att det krävs samtycke av hyresvärden eller tillstånd av eller uthyrningen. Omständigheterna kan dock vara sådana att en hyresgästs agerande framstår som ursäktligt. Så kan t.ex. vara fallet om hyresvärden lämnat felaktig eller otydlig information till hyresgästen om huruvida en överlåtelse eller upplåtelse kräver samtycke eller tillstånd. I en sådan situation kan det alltså anses föreligga en giltig ursäkt för hyresgästens agerande. Om hyresvärden tydligt informerat om vad som gäller, t.ex. i hyresavtalet eller genom utskick eller anslag i trapphus, är utrymmet i princip obefintligt för att anse att det finns giltig ursäkt. Att hyresgästen visat giltig ursäkt innebär inte att överlåtelsen eller upplåtelsen är godtagbar. Om hyresgästen inte ser till att en överlåtelse återgår eller att en andrahandsupplåtelse upphör och hyresgästen inte heller söker och beviljas tillstånd, kan hyresvärden göra gällande förverkandegrunden på nytt. Även om hyresgästen saknar giltig ursäkt ska hyresrätten inte förverkas om det som ligger hyresgästen till last är av ringa betydelse, se femte stycket. I och med att hyresgästens rättelsemöjlighet tas bort förväntas bestämmelsen få större praktisk betydelse i rättstillämpningen. Av betydelse för bedömningen av om en otillåten andrahandsupplåtelse ska betraktas som ringa är t.ex. hur upplåtelsen pågått och om det rör sig om en engångsföreteelse. En enstaka otillåten andrahandsupplåtelse som inte pågått längre än någon månad bör i typfallet kunna betraktas som ringa. Om hyresgästen skulle ha fått tillstånd enligt 40 § om sådant sökts, kan det finnas anledning att se mindre allvarligt på överträdelsen än annars, även om den varat en . Om upplåtelsen inte skett mot vederlag bör det kunna bidra till att överträdelsen bedöms som ringa. Om avtal om andrahandsupplåtelse ingåtts utan att andrahandshyresgästen tillträtt kan det ses som ett ringa fall. Punkt 4 innehåller nu förverkandegrunden otillåten överlåtelse och andrahandsupplåtelse såvitt avser lokaler. Bestämmelsen är oförändrad i sak. Punkt 5 innehåller en ny förverkandegrund för bostadslägenheter när det förekommer en särskild ersättning. Med särskild ersättning avses detsamma som i 65 §, dvs. annan ersättning än hyra. Bestämmelsen omfattar både det fallet att en hyresgäst betalar en särskild ersättning när hyresrätten överlåts till hyresgästen och det fallet att en hyresgäst tar emot en särskild ersättning vid en överlåtelse. Om två hyresgäster byter lägenheter med varandra och den ena betalar särskild ersättning till den andre är alltså hyreskontrakten för båda lägenheterna som ingår i bytet förverkade. Betalningen ska avse en överlåtelse. Situationen att hyresgästen betalar ersättning till hyresvärden för upplåtelse av en lägenhet med hyresrätt omfattas alltså inte. Bestämmelsen omfattar också att hyresgästen begär särskild ersättning för sin hyresrätt. Sådan ersättning kan begäras för att hyresgästen ska överlåta den, t.ex. genom byte, eller för att upplåta lägenheten i andra hand 2018/19:107 eller för att ha inneboende i den. En sådan begäran kan exempelvis framställas i en annons på en bytessajt på internet eller muntligen vid en lägenhetsvisning. Enligt femte stycket är hyresrätten inte förverkad om det som ligger hyresgästen till last är av ringa betydelse. Utrymmet för att anse att det är fråga om ringa fall är dock mycket begränsat med hänsyn till att en överträdelse av förbudet mot otillåtna ersättningar i princip alltid är att betrakta som allvarlig. Ett exempel på en situation som skulle kunna innebära att det är fråga om ringa fall är om en hyresgäst i samband med en överlåtelse av hyresrätten begärt en mindre ersättning för en reparation som han eller hon låtit utföra i lägenheten. Enligt en ny bestämmelse i punkt 6 är hyresrätten förverkad om hyresgästen upplåter lägenheten eller en del av den och tar emot en hyra som överstiger skälig hyra enligt 55 § fjärde stycket. Bestämmelsen gäller såväl för upplåtelser i andra hand för självständigt brukande som för osjälvständiga upplåtelser, dvs. Förverkandegrunden inträder när förstahandshyresgästen tar emot hyran. I 55 § fjärde stycket anges i och med de ändringar som görs att hyran vid en andrahandsupplåtelse inte får överstiga den hyra som förstahandshyresgästen betalar till sin hyresvärd. Avser upplåtelsen en del av lägenheten får hyran inte vara högre än en andel av förstahandshyran som är proportionerlig i förhållande till omfattningen av upplåtelsen. Tillägg får dock göras för möbler och annan utrustning som ingår i upplåtelsen. Tillägget får inte överstiga av grundhyran. Om andra nyttigheter ingår i upplåtelsen får ett tillägg göras som motsvarar förstahandshyresgästens kostnader för dessa.