prop · H603105 · 2019-04-25 00:00:00 — Skälen för regeringens bedömning: I avsnitt 5.9 finns en redogörelse för regleringen och tillämpningen av föreningsfriheten och stridsåtgärds- rätten i regeringsformen och enligt internationella åtaganden. Redogörelsen och övervägandena i det avsnittet är i viss utsträckning även relevant i detta sammanhang. ansett att ett förbud mot stridsåtgärder i rättstvister inte står i strid med konvention nr 87. gör bl.a. mot den bakgrunden bedömningen att förslaget inte står i strid med någon som Regeringen delar den bedömning som gör. också påminnas om att det huvudsakliga skälet till förslaget är att sam- hället har ställt en särskild ordning till förfogande för att hantera rätts- Arbetstagarorganisationer har genom denna ordning möjlighet att stödja och främja sina medlemmars intressen inom ramen för rättsliga för- Vidare finns från ett fri- och rättighetsperspektiv skäl att på- peka att rätten till en rättvis rättegång också är en grundläggande rättighet som skyddas av ett antal konventioner och EU:s stadga om de grund- Eftersom förslaget även syftar till att en part i en rättstvist inte ska tvingas avstå från rättigheter eller anspråk, kan förslaget sägas värna rätten till en rättvis rättegång. (Juridiska fakultetsstyrelsen) anger att det förefaller som förslaget inte kommer att innebära ett totalt förbud mot stridsåtgärder i rättsliga tvister i svensk rätt. Ett totalförbud skulle möjligen enligt fakultetsstyrelsen kunna kritiseras utifrån sociala stadga. Artikel 6.4 i sociala stadga skyddar enligt fakultetsstyrelsen i princip endast stridsåtgärder i intressetvister, men det är inte uteslutet att det finns vissa speciella situationer av annan karaktär som omfattas av Avslutningsvis konstaterar fakultetsstyrelsen att förslaget för- modligen inte strider mot internationella åtaganden. instämmer i fakultetsstyrelsens bedömning att artikel 6.4 i sociala stadga i princip endast omfattar intressetvister. stämmer även i bedömningen att det förbud som föreslås inte innebär ett totalt förbud mot stridsåtgärder i rättstvister. Förslaget hindrar inte en Det hindrar inte heller stridsåtgärder för att utöva påtryckning i andra rättsliga förfaranden än civilrättsliga tvister. Regeringens bedömning är sammantaget att förslaget är förenligt med regeringsformen, och internationella åtaganden. Regeringens förslag: Ändringarna ska träda i kraft . De nya bestämmelserna ska inte tillämpas på stridsåtgärder som har påbörjats innan lagändringarna träder i kraft. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian föreslås att ändringarna i medbestämmandelagen ska träda i kraft . Remissinstanserna: LO, TCO, och anser att det är mycket viktigt att de nya reglerna träder i kraft . Enligt parterna borde det vara möjligt att åstadkomma ett ikraftträdande . , , Grafiska Företagen, Gröna arbetsgivare, och anger att det är önskvärt att ändringarna träder i kraft tidigare än vad som föreslås i promemorian. anser att arbetet med att få fram en lagändring har tagit . anger att det saknas tillräcklig information i promemorian om vilka hänsyn som har tagits vid fastställande av tidpunkten för ikraftträdande. Skälen för regeringens förslag: Flera remissinstanser anser att ändringarna bör träda i kraft eller i vart fall före . Dessa remissinstanser innefattar de parter som står bakom överenskommelsen som detta förslag bygger på, dvs. LO, TCO, och . Som framgår av kartläggning och analys hanteras 10–20 medlingsärenden som rör tvister mot en arbetsgivare som har kollektivavtal (kartläggning och analys av förekomsten av konflikter mot kollektivavtalsbundna arbetsgivare s. 37). Vidare förekommer det enligt att stridsåtgärder vidtas för att utöva påtryckning i rättstvister av fristående arbetstagarorganisationer, dvs. organisationer som inte är eller brukar vara bundna av kollektivavtal (kartläggning och analys s. 24 och 25). Om förslaget i denna proposition antas kommer det i dessa fall att finnas en tydlig ordning för vad som gäller inför och vid dessa stridsåtgärder. Regeringen delar uppfattningen att det, liksom remissinstanserna påpekar, är angeläget att denna ordning börjar gälla . innebär en ändrad lagstiftning att det finns ett behov för parterna på arbetsmarknaden att anpassa sig efter den nya lagstiftningen. Även kan behöva tid på sig för att förbereda sig på de nya ärenden som myndigheten kommer att behöva hantera. Regeringens bedömning är, trots behovet på anpassningar, att ändringarna kan och bör träda i kraft . När det gäller övergångsbestämmelser anser regeringen att skillnad ska göras mellan å ena sidan stridsåtgärder som pågick före ikraftträdandet eller pågår under ikraftträdandet och å andra sidan stridsåtgärder som Prop. 2018/19:105 påbörjas efter ikraftträdandet. Om lagstiftningen skulle tillämpas på stridsåtgärder som har påbörjats innan lagändringarna träder i kraft skulle lagstiftningen få en retroaktiv verkan. En sådan verkan bör undvikas. Lagstiftningen bör därför endast tillämpas på stridsåtgärder som påbörjas efter ikraftträdandet. Detta bör framgå av en övergångsbestämmelse. Den svenska arbetsmarknadsmodellen och kollektivavtalens ställning ska stärkas Den svenska arbetsmarknadsmodellen och parternas autonomi på arbets- marknaden bör värnas. Modellen fungerar väl och ger handlingsutrymme Rätten att vidta stridsåtgärder utgör en viktig och grund- läggande del i den modellen. Rättigheten är långtgående och kan medföra omfattande verkningar, även gentemot aktörer som inte är inblandade i en Därför är det viktigt att parterna agerar ansvarsfullt och att rättigheten inte nyttjas på annat sätt än vad som är avsett. En arbetsgivare som är bunden av ett kollektivavtal med en arbets- tagarorganisation kan utsättas för stridsåtgärder av en annan organisation. Den icke kollektivavtalsbundna organisationen är inte bunden av med- bestämmandelagens bestämmelser om fredsplikt till följd av att ett Som utgångspunkt kan det ses som naturligt att stridsåtgärder vidtas i syfte att reglera villkor i kollektivavtal. Det får också anses vara en utbredd uppfattning och en grund som den kollektiva arbetsrätten vilar på att stridsåtgärdens främsta syfte är att genomdriva respektive parts ståndpunkt i en intressefråga och reglera överenskommelsen i ett kollektivavtal. regeringens mening finns en betydelsefull skillnad mellan stridsåtgärder som används som ett yttersta påtryckningsmedel i avtalsförhandlingar och stridsåtgärder som används i andra syften. Parterna inkom med en överenskommelse om att gemensamt begära att deras förslag om ändringar i konflikträtten i sin helhet ska läggas till grund för en ändrad lagstiftning. ändringarna tar sikte på ovannämnda problem att avtalsbundna arbets- givare kan utsattas för stridsåtgärder. Förslagen innebär huvudsakligen att lagstiftningen ändras i enlighet med den praxis som huvud- organisationerna och deras medlemsorganisationer redan tillämpar. sikten är att skapa ett regelverk kring stridsåtgärdsrätten som gäller för alla parter på svensk arbetsmarknad, oberoende av om en part är medlem i en av huvudorganisationerna eller inte. Lagförslagen i denna proposition syftar till att med parternas överens- kommelse som utgångspunkt genomföra ändringar i konflikträtten. föreslås en villkorad stridsåtgärdsrätt, vilket innebär att arbetstagare måste uppfylla fyra villkor för att kunna vidta eller delta i en stridsåtgärd mot en Förslaget innebär att en särskild processordning ska gälla vid stridsåtgärder mot en arbetsgivare som är bunden av ett kollektivavtal. 2018/19:105 föreslås vidare att det inte ska vara tillåtet för en arbetsgivare eller en arbetstagare att vidta eller delta i en stridsåtgärd för att utöva påtryckning i en rättstvist. Genom de föreslagna lagändringarna ska den svenska arbetsmarknadsmodellen och kollektivavtalens ställning stärkas. 8.2Vilka berörs av förslagen? Förslaget om den villkorade stridsåtgärdsrätten mot en redan avtalsbunden arbetsgivare riktar sig till arbetstagare och indirekt till arbetstagarorganisationer. Förslaget om att stridsåtgärder i rättstvister i större utsträckning än ska betraktas som olovliga riktar sig i stället till både arbetstagar- och arbetsgivarsidan. De föreslagna regleringarna skulle kunna påverka antalet medlingsärenden och mål i domstol och berör därför och Arbetsdomstolen. De allmänna domstolarna förväntas inte beröras av förslagen eftersom Arbetsdomstolen alltid är behörig att som första och enda instans ta upp mål om stridsåtgärder till prövning. Förekomsten av stridsåtgärder mot arbetsgivare som har kollektivavtal med en annan Regeringen gav i uppdrag att kartlägga och analysera förekomsten av konflikter på arbetsmarknaden i situationer där en arbetstagarorganisation vidtar stridsåtgärder mot en arbetsgivare som är bunden av ett tillämpligt svenskt kollektivavtal med en annan kartläggning och analys visar att det finns väsentliga skillnader mellan två kategorier av arbetstagar- normalt är kollektivavtalstecknande strider vanligtvis under avtalslösa perioder för krav på att få ett nytt kollektivavtal och på innehållet i det nya Organisationer som varken är med i någon centralorganisation, förhandlingskartell eller annan form av förhandlingssamarbete och som normalt inte tecknar kollektivavtal vidtar vanligtvis stridsåtgärder i andra syften, t.ex. för att utöva påtryckning i en tvist om enskilda medlemmars villkor eller tvist om någon fråga gällande arbetsmiljö, organisation eller Lösningen i dessa tvister saknar normalt koppling till kollektiv- Tvister i vilka stridsåtgärder varslas och ibland vidtas mot en kollektiv- avtalsbunden arbetsgivare förekommer främst i ärenden, dvs. när arbetstagarorganisationer ställer fackliga krav mot Enligt har antalet lokala ärenden totalt sett minskat . Därmed skulle man kunna förvänta sig även en nedgång av ärenden gentemot kollektivavtalsbundna arbetsgivare. har antalet ärenden med tvister med kollektivavtalsbundna arbetsgivare gått upp –2011 för att därefter ligga på ungefär samma Av totalt ungefär 30 lokala medlingsärenden utgör numera med tvister med kollektivavtalsbundna arbetsgivare, inklusive tvister på förbundsnivå, 10–20 ärenden . Antalet konflikter Prop. 2018/19:105 med kollektivavtalsbundna arbetsgivare har därmed minskat sedan perioden –2011 som den totala mängden medlingsärenden har minskat. I förhållande till det totala antalet medlingsärenden är alltså, enligt , andelen ärenden som avser kollektivavtalsbundna arbetsgivare ganska . Enligt står de etablerade arbetstagarorganisationerna för en mycket liten del av tvisterna med arbetsgivare som har kollektivavtal. Det omvända är enligt vanligtvis fallet när det gäller de fristående arbetstagarorganisationerna. Med vissa reservationer uppskattar antalet förlorade arbetsdagar på grund av stridsåtgärder mot kollektivavtalsbundna arbetsgivare till ungefär 4 800 för perioden –2017. Detta kan jämföras med det genomsnittliga antalet förlorade arbetsdagar totalt på arbetsmarknaden på grund av strejker och lockouter . Det antalet kan enligt uppskattas till cirka 50 000. framhåller dock att stridsåtgärder även kan få andra konsekvenser än sådana som kan mätas i förlorade arbetsdagar. Redan ett varsel om stridsåtgärder kan få ekonomiska och andra konsekvenser för en arbetsgivare. 8.4Konsekvenser för arbetstagare och arbetstagarorganisationer Förslaget om den villkorade stridsåtgärdsrätten mot en redan avtalsbunden arbetsgivare I propositionen föreslås att möjligheten för en arbetstagare att vidta eller delta i en stridsåtgärd mot en arbetsgivare som redan är bunden av kollektivavtal ska villkoras. En arbetstagare ska inte få vidta eller delta i en stridsåtgärd mot en avtalsbunden arbetsgivare om inte ändamålet är att uppnå ett kollektivavtal och arbetstagarorganisationen har förhandlat med arbetsgivaren om de krav som organisationen ställer. Vidare ska arbetstagarorganisationen inte få kräva att arbetsgivaren ska tillämpa ett kollektivavtal på ett sådant sätt att det tränger undan det befintliga kollektivavtalet. Genom regeringens förslag genomförs överenskommelsen mellan LO, TCO, och . Det innebär att de regler som de etablerade parterna på arbetsmarknaden följer enligt huvudavtal och praxis förs in i medbestämmandelagen. Den föreslagna bestämmelsen kommer därmed främst att påverka de arbetstagarorganisationer som inte tillhör huvudorganisationerna eller som ingår i förhandlingskarteller med sådana förbund som tillhör huvudorganisationerna. Det beror på att dessa etablerade förbund i regel vidtar stridsåtgärder i syfte att träffa kollektivavtal mellan arbetsgivaren och arbetstagarorganisationen med åtföljande fredsplikt enligt 41 § medbestämmandelagen. Förslaget innebär att det kan bli olovligt att exempelvis vidta stridsåtgärder i syfte att påverka arbetsgivarens beslut i arbets- och företagsledningsfrågor. Även utrymmet för stridsåtgärder i syfte att visa missnöje 2018/19:105 med olika slags arbetsmiljöförhållanden mot en redan kollektivavtalsbunden arbetsgivare villkoras med att avsikten ska vara att träffa ett kollektivavtal. Den föreslagna bestämmelsen kommer att ställa högre krav på arbetstagarorganisationerna att följa den ordning som anges i den föreslagna bestämmelsen, dvs. att kalla motparten till förhandling och framställa sina krav gentemot arbetsgivaren. Det faktum att förhandlingskravet kan komma att prövas av domstol kommer sannolikt att utgöra ett incitament för arbetstagarorganisationer att tydliggöra sina krav. En lagstadgad förhandlingsskyldighet kan dock riskera att skapa en mindre anpassningsbar processordning som minskar utrymmet för en arbetstagarorganisation att fritt använda sig av stridsåtgärdsrätten. En organisation kan snabbt vilja vidta en stridsåtgärd för att sätta press på arbetsgivaren utan föregående förhandling. Ett sådant agerande blir inte möjligt enligt förslaget. Regeringens bedömning är att förslaget inte förväntas innebära några konsekvenser i fråga om möjligheten för arbetstagarorganisationer att bedriva facklig verksamhet. Inte heller finns en ökad risk för avtalsshopping eller för en sämre samordning mellan olika avtal på arbetsmarknaden. Något generellt förbud mot att vidta stridsåtgärder mot en redan avtalsbunden arbetsgivare föreslås inte. I stället kommer samma spelregler att gälla för samtliga arbetstagarorganisationer vad gäller rätten att vidta stridsåtgärder eftersom nästan alla arbetstagarorganisationer redan följer det som förslaget avser att reglera. Förslaget rör uteslutande den situationen när arbetsgivaren redan har reglerat villkoren för sina anställda i ett kollektivavtal. Arbetsgivare som inte har något kollektivavtal eller som inte har ett kollektivavtal som är tillämpligt på det arbete eller på den kategori arbetstagare som ett krav på kollektivavtal rör kan inte åberopa någon fredsplikt enligt den föreslagna regleringen. På det sättet innebär inte förslaget någon generell förskjutning av balansen mellan arbetsgivare och arbetstagare på arbetsmarknaden. Förslaget om ett utökat förbud mot stridsåtgärder i rättstvister När det gäller förslaget om ett utökat förbud mot stridsåtgärder i rättstvister finns det krav i huvudavtal och förhandlingsordningar mellan arbetsmarknadens parter på förhandling innan en stridsåtgärd vidtas för att påverka enskilda rättstvister. Det får därmed en mindre betydelse att även andra rättstvister än sådana som har sin grund i medbestämmandelagen eller kollektivavtalet kan förklaras olovliga genom den föreslagna regleringen. Genom lagstiftningsåtgärden lagfästs i princip vad som redan i praktiken anses gälla för huvuddelen av arbetsmarknaden. Inom områden där det inte finns förhandlingsordningar kan arbetsgivare möjligen efter ikraftträdandet göra fler fredspliktsinvändningar än vad som är fallet . Detta kan leda till fler intermistiska prövningar i Arbetsdomstolen om det finns inslag av en rättstvist i en stridsåtgärd som annars rör en intressefråga. Det kan ställa högre krav på arbetstagarorganisationen att formulera varsel och utforma stridsåtgärder. Detta bör dock normalt inte föranleda vare sig några praktiska svårigheter eller få några påtagliga ekonomiska konsekvenser. Bedömningen är att förslaget endast kan förväntas få konsekvenser för arbetstagare och arbetstagarorganisationer som inte är eller brukar vara bundna av kollektivavtal. Sådana arbetstagare och organisationer kommer Prop. 2018/19:105 genom den föreslagna regleringen att uttryckligen förhindras att vidta stridsåtgärder i rättstvister både gentemot avtalsbundna och icke avtalsbundna arbetsgivare. Förslaget förhindrar stridsåtgärder i tvister där det finns en möjlighet att få den fråga som tvisten rör prövad av domstol eller genom skiljeförfarande. Mot den bakgrunden riskerar inte någon arbetstagare eller facklig organisation att lida någon beaktansvärd ekonomisk eller annan förlust till följd av förslaget. Det finns en etablerad ordning där rättstvister kan tas omhand. Konsekvenser för arbetsgivare och företag Förekomsten av stridsåtgärder mot avtalsbundna arbetsgivare inom har särskilt yttrat sig över konsekvensutredningen som finns i promemorian och vilka effekter förslagen kan få för företag. har i sitt remissvar anfört att rådet finner att konsekvensutredningen inte uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvens- utredning vid regelgivning. Lagförslagen bygger på en överenskommelse mellan arbetsmarknadens parter, däribland som är en arbetsgivarorganisation som företräder svenska företag i . inte berörda företag utifrån antal, storlek och bransch. företagens kostnader eller förslagens påverkan på konkurrensförhåll- andena eller påverkan på företagen i andra avseenden. Av Medlingsinstitutets kartläggning och analys framgår dock att stridsåtgärder mot kollektivavtalsbundna arbetsgivare historiskt sett har förekommit främst på vissa områden på arbetsmarknaden. Det rör sig om städbranschen, hotell- och restaurangbranschen, hamnarbete, bygg- branschen, handel samt industri (kartläggning och analys s. 31). Enligt kartläggningen är stridsåtgärder i syfte att teckna kollektivavtal med arbetsgivare som redan har ett tillämpligt kollektivavtal främst förekommande inom områdena hamnarbete, handel, industri och Nuvarande förslag kan alltså bedömas få konsekvenser främst inom I kartläggningen framkommer att det inom städbranschen oftast handlar om konflikter mellan ett fackförbund och ett mindre företag. hotell- och restaurangbranschen är det inte sällan ett relativt litet företag Inom byggbranschen, handeln och industrin är det en större blandning av stora och små arbetsgivare. Inom dessa branscher är både fristående förbund som inte tillhör LO, TCO eller samt etablerade förbund som normalt är kollektivavtalstecknande verksamma (kartläggning och analys s. 31). Enligt () statistik, företagsregistret, var antalet företag inom industrin 159 168, varav bygg- verksamheten omfattade 103 995 företag. hotell- och restaurangverksamheten 32 675 företag och parti- och detalj- Hamnarbetet är en del av kategorin transport och magasinering med 29 603 företag; hamnföretagen och andra serviceföretag till sjötransport samt hamngodsterminaler utgör tillsammans 398 av dessa. Antalet städföretag inom fastighetsverksamheten redovisades vara 9 441. Förslaget om den villkorade stridsåtgärdsrätten mot en redan avtalsbunden arbetsgivare Förslaget om den villkorade stridsåtgärdsrätten kan förväntas få vissa positiva ekonomiska konsekvenser för företag som i egenskap av arbetsgivare har anslutit sig till det svenska kollektivavtalssystemet. Genom förslaget kan sådana företag åberopa fredsplikt i förhållande till andra arbetstagarorganisationer än den kollektivavtalstecknande organisationen när syftet med en stridsåtgärd inte är att få till stånd ett kollektivavtal eller då organisationen inte har förhandlat med arbetsgivaren. Detsamma gäller om arbetstagarorganisationen kräver att arbetsgivaren ska tillämpa det kollektivavtalet som organisationen vill uppnå på sådant sätt att det tränger undan det befintliga kollektivavtalet. Förslaget bedöms inte innebära några hinder för den fria rörligheten inom EU eller någon negativ särbehandling av utländska arbetsgivare. Förslaget kan inte förväntas medföra några ökade kostnader för företag. Det är också tänkbart att förslaget om den villkorade stridsåtgärdsrätten mot en redan avtalsbunden arbetsgivare får verkningar genom mindre förlorade intäkter för ett företag, såsom minskad försäljning och försämrad konkurrenskraft. Det finns dock svårigheter med att beräkna sådana vinster till följd av en lagändring. Vad gäller exempelvis konflikten i hamn anges i att hamnkonflikten slår mot företag på olika sätt. För ett företag som mestadels säljer säsongsbetonade varor kan en försening av en leverans betyda en stor ekonomisk motgång när varor måste säljas långt under ordinarie pris, medan det för andra företag innebär en tappad försäljning (Avtalsrörelsen och lönebildningen 2017, s. 87). Nedan framkommer att ärenden som har rört stridsåtgärder i syfte att reglera villkoren i ett kollektivavtal när arbetsgivaren redan är avtalsbunden har varit relativt ovanliga. Det utesluter dock inte att det kan uppstå betydande kostnader i en enskild konflikt. Förslaget om ett utökat förbud mot stridsåtgärder i rättstvister Stridsåtgärder i rättstvister, exempelvis i form av arbetsnedläggelse, kan i det enskilda fallet slå hårt mot arbetsgivarens verksamhet. Det får anses särskilt gälla när den arbetsgivare som utsätts för åtgärden är ett mindre företag. Det har, enligt , också från arbetsgivarhåll enligt särskilt pekats på att redan hot om stridsåtgärder i rättstvister ofta innebär att arbetsgivaren ger efter för arbetstagarorganisationens krav, se SOU 2018:40 s. 225. I sådana fall kan arbetsgivaren lida rättsförluster som också kan innebära negativa ekonomiska konsekvenser för verksamheten. Genom förslaget förhindras att nu beskrivna konsekvenser uppstår. Förslaget kan mot den ovanstående bakgrunden uteslutande förväntas få positiva konsekvenser för företag. Förslaget kan inte förväntas medföra några ökade kostnader för företag. Effekter på företagens konkurrensförmåga Förslagen i propositionen bedöms inte ha några negativa effekter på företagens konkurrensförmåga. I stället bedöms förslagen innebära vissa förbättringar för den sunda konkurrensen. Stridsåtgärder mot en arbetsgivare kan medföra en försämrad konkurrenskraft för ett enskilt företag. Avsikten med att vidta stridsåtgärder är just att tillfoga motparten en ekonomisk skada och därmed få igenom olika förhandlingskrav. Förslagen minskar dock risken för en arbetsgivare att bli utsatt för stridsåtgärder om denne redan har tecknat ett kollektivavtal om löner och allmänna anställningsvillkor. Förslagen innebär dock ingen utökad fredsplikt i förhållande till arbetsgivare som saknar kollektivavtal. Särskilt om konsekvenser för små företag Det finns inget särskilt skydd mot stridsåtgärder för småföretagare. Enligt 41 b § medbestämmandelagen finns dock ett undantag från rätten att vidta stridsåtgärder som har till ändamål att träffa kollektivavtal med ett företag som inte har några arbetstagare eller där bara företagaren eller företagarens familjemedlemmar är arbetstagare och ensamma ägare. I övrigt har småföretagare vad gäller stridsåtgärder ingen särställning. Propositionens förslag kommer också att gälla alla företag, oavsett storlek. Förslagen förväntas därmed få positiva konsekvenser för små arbetsgivare, såväl oorganiserade som organiserade, eftersom arbetstagare i vissa fall inte ska få vidta eller delta i en stridsåtgärd. Små företag kan därför gynnas av förslagen även om reglernas utformning tar hänsyn till samtliga företag i . Anledningar till lagda varsel om stridsåtgärder Enligt Medlingsinstitutets kartläggning och analys har det sammanlagda antalet ärenden med varsel om stridsåtgärder uppgått till 1 160 stycken till .