prop · H603134 · 2019-05-28 00:00:00 — Då parets gemensamma inkomster är relativt höga kommer de inte att vara berättigade till bostadstillägg och påverkas därför inte av regeringens förslag inom stödet. Disponibel inkomst ökar med för det här hushållet. I typfall 5 har individen vid sidan om pensionen en löneinkomst på . Med dagens regler kan man ha en sammanlagd pensions- och arbetsinkomst på och fortfarande få bostadstillägg. I förslaget ingår effektiviseringar av inkomstprövningen i bostadstillägget som minskar möjligheterna att kombinera stödet med höga inkomster. Eftersom löneinkomster över 24 000 2018/kommer att hanteras som pensionsinkomster som är relaterade till tidigare arbetsinkomster, kommer personer med hög löneinkomst att få en minskning av sitt bostadstillägg. Höjningen av garantipensionen kompenserar inte för minskningen i bostadstillägget för detta typfall. Disponibel inkomst minskar med . Typfall med effekter av förslagen Ensamstående född som lever enbart på garantipension och hyra på 2.Ensamstående född med garantipension och inkomstpension och hyra på 7 000 Ensamstående född med bara inkomstpension och hyra på 4.Sammanboende födda , en med garantipension och en utan garantipension och hyra på 5.Ensamstående född med garantipension, inkomstpension och arbetsinkomst och hyra på Källa: beräkningar. Anm.: Beräkningarna utifrån ett prisbasbelopp 2020. Vid beräkning av skatt har den genomsnittliga kommunalskattesatsen (32,) och begravningsavgiften (0,) använts. 2018/19:134 6.3 Ekonomiska konsekvenser för den offentliga I detta avsnitt redovisas de ekonomiska effekterna för den offentliga sektorn. Förslagen avser dels en höjning av garantipensionen, dels ett antal förändringar av bostadstillägget för ålderspensionärer och äldreförsörjningsstödet, enligt redogörelse. Det är huvudsakligen staten som påverkas av ökade utgifter till följd av regeringens förslag. Kommunerna får ökade skatteintäkter. Ålderspensionssystemet påverkas inte alls av förslagen. 6.3.1Ekonomiska konsekvenser för staten Av tabell 6.3 framgår att effekten för staten beräknas uppgå till . Det är framför allt utgifterna för garantipension som beräknas öka till följd av förslaget om höjd garantipension med . Förslagen inom bostadstillägget beräknas öka statens utgifter även för denna förmån. Däremot beräknas det behovsprövade äldreförsörjningsstödet minska när garantipensionen och bostadstillägget höjs. Likaså beräknas utgifterna för det särskilda bostadstillägget minska, om än marginellt. Effekter på statens budget Källa: beräkningar med hjälp av Fasit-modellen , version 1. 6.3.2Ekonomiska konsekvenser för kommunerna För kommunerna (primärkommuner och landsting) innebär förslagen till förbättrat grundskydd ökade skatteintäkter () när garantipensionen höjs. Marginellt beräknas också kommunernas utgifter för ekonomiskt bistånd minska när pensionärernas inkomster förbättras (ca ). Kommunernas intäkter för hemtjänstavgifter förväntas också öka med ca 104 miljoner till följd av förslagen. Nettoeffekten blir därmed positiv och förstärker kommunernas ekonomi med . Det kommunala självstyret bedöms inte påverkas av förslagen. Administrativa och ekonomiska konsekvenser Regeringens förslag medför ökad administration och systemutveckling för . Förslagen får även administrativa konsekvenser för och . Förslaget till lag om ändring i I kapitlet regleras garantipension för den som är född eller tidigare. I paragrafen anges hur garantipension ska beräknas. stycke har ändrats på grund av att det i kapitlet har införts en ny paragraf, 22 a §. I paragrafen, som är ny, regleras att det beräkningsunderlag som har räk- nats fram enligt bestämmelserna i 17–20 §§ ska ökas med 0,051 prisbas- Vidare anges att ökningen ska beräknas på samma sätt som anges i 13 § andra stycket första meningen. Detta innebär att ökningen ska andelsberäknas, dvs. vid färre än 40/40-delar bosättningstid respektive 30/30-delar år med pensionspoäng eller därmed likställda år reduceras det tillkommande beloppet till en motsvarande andel av 0,051 prisbasbelopp. I paragrafen regleras vad som utgör den årliga garantipensionen om beräk- ningsunderlaget överstiger 0,25 prisbasbelopp men inte överstiger 3,16 prisbasbelopp för den som är ogift eller 2,8275 prisbasbelopp för den som Paragrafen har ändrats på grund av att det har införts en ny paragraf, 20 a §. Ändringen innebär att det beräkningsunderlag som ska minskas med summan av de förmåner som anges i andra strecksatsen i paragrafen, utöver det underlag som har beräknats enligt 17–20 §§, även ska innefatta det belopp som avses i 20 a § och som motsvarar hel eller viss andel av I paragrafen regleras vad som utgör den årliga garantipensionen om beräk- ningsunderlaget inte överstiger 0,25 prisbasbelopp. stycket första strecksatsen innebär att den årliga garantipensionen ska mot- svara skillnaden mellan beräkningsunderlaget som först har multiplicerats 2018/19:134 med 1,04 och därefter har ökats med 0,051 prisbasbelopp som i sin tur har beräknats på samma sätt som anges i 13 § andra stycket första meningen och summan av de förmåner som regleras i andra strecksatsen. I paragrafen, som är ny, regleras i första stycket beräkningsunderlaget för ogift respektive gift pensionär. Detta underlag ska ökas med 0,051 prisbasbelopp. Vidare anges att ökningen ska beräknas på samma sätt som anges i 13 § andra stycket första meningen. Detta innebär att ökningen ska andelsberäknas, dvs. vid färre än 40/40-delar bosättningstid respektive 30/30-delar år med pensionspoäng eller därmed likställda år reduceras det tillkommande beloppet till en motsvarande andel av 0,051 prisbasbelopp. Andra stycket innebär att för den som inte har ett belopp i beräkningsunderlaget enligt 5 § andra stycket 5 ska en reducering göras av det belopp som enligt första stycket har ökat beräkningsunderlaget. Reduceringen ska göras med 0,4 multiplicerat med den del av beräkningsunderlaget som överstiger 3,16 prisbasbelopp för den som är ogift eller som överstiger 2,8275 prisbasbelopp för den som är gift. Effekten av reduceringen kan bli att det belopp som ökat beräkningsunderlaget kan komma att beräknas till noll och att ökningen därmed kan bortfalla i sin helhet. Beloppet i 5 § andra stycket 5 finns inte med i beräkningsunderlaget i de fall då folkpensionen vid utgången av var beräknad med samma antal år med pensionspoäng som tilläggspensionen eller med motsvarande andel beräknat i bosättningstid, 40-delar. Paragrafen har fått ändrad lydelse med anledning av den nya 22 a § som reglerar hur beräkningsunderlaget ska beräknas för den vars beräkningsunderlag överstiger 3,16 prisbasbelopp för den som är ogift respektive 2,8275 prisbasbelopp för den som är gift. I kapitlet regleras garantipension för den som är född eller . I paragrafen regleras beräkningen av garantipension för den som är ogift och vars beräkningsunderlag inte överstiger 1,26 prisbasbelopp. Den årliga garantipensionen har höjts till 2,181 prisbasbelopp minskat med beräkningsunderlaget. I paragrafen regleras beräkningen av garantipension för den som är ogift och vars beräkningsunderlag överstiger 1,26 prisbasbelopp. Den årliga garantipensionen har höjts till 0,921 prisbasbelopp minskat av den del av beräkningsunderlaget som överstiger 1,26 prisbasbelopp. I paragrafen regleras beräkningen av garantipension för den som är gift och vars beräkningsunderlag inte överstiger 1,14 prisbasbelopp. liga garantipensionen har höjts till 1,951 prisbasbelopp minskat med be- I paragrafen regleras beräkningen av garantipension för den som är gift och vars beräkningsunderlag överstiger 1,14 prisbasbelopp. garantipensionen har höjts till 0,811 prisbasbelopp minskat med 48 pro- cent av den del av beräkningsunderlaget som överstiger 1,14 prisbas- I paragrafen regleras den högsta bostadskostnaden som kan ingå vid beräkning av äldreförsörjningsstöd för den som är ogift. Detta beloppstak har höjts från till . Förslaget behandlas i avsnitt 4.11. I paragrafen behandlas den bostadskostnad som ingår vid beräkning av äldreförsörjningsstöd för den som är gift. Beloppstaket för den högsta bostadskostnaden som kan ingå vid beräkningen i dessa fall har höjts från till . Förslaget behandlas i avsnitt 4.11. I paragrafen anges kapitlets innehåll. Paragrafen har ändrats på grund av att det i kapitlet har införts en ny paragraf, 25 a §. I paragrafen regleras vilka inkomster reduceringsinkomsten omfattar. Andra stycket har tagits bort och flyttats till den nya 16 a §. Förslaget behandlas i avsnitt 4.5. I paragrafen, som är ny, regleras vilka inkomster reduceringsinkomsten omfattar från och med den månad en försäkrad, som har hel allmän ålders- pension eller motsvarande utländsk förmån, fyller . stycket är annorlunda jämfört med punkterna i 16 § eftersom det görs skill- nad på inkomster som baseras på den försäkrades arbetsinkomster och I första punkten anges att inkomstgrundad ålderspension I andra punkten anges att garantipension och änkepension ska beaktas i sin helhet. I tredje punkten anges att den pension och invaliditetsförmån som lämnas enligt utländsk lagstiftning ska beaktas Av fjärde och femte punkterna framgår att inkomst av kapital och del av förmögenhet ska beaktas i sin helhet. I sjätte och sjunde 2018/19:134 punkterna anges att arbetsinkomst eller annan inkomst som motsvarar sådan inkomst ska beaktas . I åttonde punkten anges att övriga delar av den bidragsgrundande inkomsten ska beaktas , minskad med fribelopp enligt 17 §. I andra stycket anges att arbetsinkomst eller annan inkomst som motsvarar sådan inkomst enligt första styckets sjätte och sjunde punkt endast ska beaktas till den del den överstiger . Förslaget behandlas i avsnitt 4.5. I paragrafen regleras det fribelopp som ska avräknas från den försäkrades inkomst. I 16 och nya 16 a §§ regleras vilka inkomster reduceringsinkomsten omfattar. Eftersom inkomsterna skiljer sig åt beroende på om den försäkrade är eller har fyllt och har hel allmän ålderspension eller motsvarande förmån hänvisas till 16 och 16 a §§. Fribeloppet motsvarar 2,181 prisbasbelopp för den som är ogift och 1,951 prisbasbelopp för den som är gift. Förslaget behandlas i avsnitt 4.7. I paragrafen finns bestämmelser om bostadstilläggets storlek. I första stycket regleras hur mycket av bostadskostnaden som ska beaktas vid beräkning av bostadstillägg för en försäkrad till och med månaden före den månad då den försäkrade fyller . Bestämmelsen i fjärde stycket har tagits bort och flyttats till den nya 22 a §. Förslaget behandlas i avsnitt 4.3. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om bostadstilläggets storlek för försäkrade från och med den månad den försäkrade fyller . I paragrafens första stycke anges att vid beräkning av bostadstillägg beaktas hela bostadskostnaden av den del som inte överstiger för den som är ogift och för den som är gift. I paragrafens andra stycke anges att om bostadskostnaden överstiger de belopp som anges i första stycket beaktas av den överskjutande bostadskostnaden för den som är ogift och för den som är gift. Därutöver beaktas av bostadskostnaden mellan och för den som är ogift och mellan och för den som är gift. I paragrafens tredje stycke anges att bostadskostnaden för var och en av makar ska beräknas till hälften av deras sammanlagda bostadskostnad. I fjärde stycket anges att ett belopp om för den som är ogift och för den som är gift läggas till den bostadskostnad som har beaktats enligt första, andra och tredje styckena och 23 §. Förslaget behandlas i avsnitt 4.4. I paragrafen, som är ny, anges hur den bidragsberättigades beräknade reduceringsinkomst ska minska det högsta möjliga bostadstillägg som i det enskilda fallet kan komma i fråga. Från och med den månad en försäkrad, som har hel allmän ålderspension eller motsvarande utländsk förmån, fyller ska den del av reduceringsinkomsten som avses i 21 § vara av inkomsten. Förslaget behandlas i avsnitt 4.6. I paragrafen finns bestämmelser om vad som ska anses som skälig bostads- kostnad vid beräkning av särskilt bostadstillägg till och med månaden före den månad då den försäkrade fyller . Förslaget behandlas i avsnitt 4.8. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om vad som ska anses som skälig bostadskostnad vid beräkning av särskilt bostadstillägg för försäkrade från och med den månad då den försäkrade fyller . I paragrafen anges att som skälig bostadskostnad anses högst för den som är ogift och för den som är gift. Förslaget behandlas i avsnitt 4.8. I paragrafen finns bestämmelser om vilka inkomster som ska beaktas vid beräkning av särskilt bostadstillägg. I paragrafen införs ett nytt andra stycke som anger att från och med den månad en försäkrad fyller ska arbetsinkomst som avses i 16 a § 6 och 7 beaktas i sin helhet till den del inkomsten, före avdrag för skatte- och avgiftssats, överstiger . Det är inte av arbetsinkomsten som ska beaktas (jfr 102 kap. 16 a §), utan det är från hela arbetsinkomsten som ska avräknas från. Förslaget behandlas i avsnitt 4.10. I paragrafen finns bestämmelser om vilken nedre gräns som ska användas avseende inkomsterna som ska beaktas vid beräkning av särskilt bostadstillägg. Paragrafens andra stycke ändras till följd av att fribeloppet i 17 § har ändrats. En anpassning av inkomstgränserna görs för personer födda eller tidigare så att reglerna för denna grupp av bidragsberättigade anpassas efter basnivåerna i garantipensionen. Förslaget behandlas i avsnitt 4.7. Enligt den första punkten ska lagen träda i kraft . Enligt den andra punkten ska de nya bestämmelserna dock tillämpas för Enligt den tredje punkten ska äldre bestämmelser fortfarande gälla för tid före utgången av 2019. Sammanfattning av promemorian Förbättrat grundskydd för pensionärer Grundskyddet för pensionärer består av garantipension, bostadstillägg, särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. I promemorian lämnas förslag om förändringar i grundskyddet som sammantaget innebär en förbättrad ekonomisk standard för ca 840 000 pensionärer. Bakgrunden till förslagen i promemorian är att Pensionsgruppen, med företrädare för de partier som står bakom ålderspensionssystemet, kommit överens om att grundskyddet för pensionärer behöver förstärkas. av reallönetillväxt har grundskyddets omfattning minskat i förhållande till medianinkomsten i samhället. För att minska risken för ekonomisk utsatthet hos äldre har Pensionsgruppen bedömt att en förstärkning av grundskyddets olika delar är nödvändig. Förslagen i promemorian är utformade med utgångspunkt i att den ekonomiska grundtryggheten för pensionärer ska förstärkas. Därutöver har ett särskilt fokus legat på att värna principen om att det ska löna sig att ha arbetat. Att utforma ett grundskydd är ofrånkomligen en avvägning mellan målsättningen om ett tillräckligt skydd mot ekonomisk utsatthet och att värna pensionssystemets livsinkomstprincip. Promemorians ambition har varit att utforma förslag som balanserar dessa två målsättningar. –Garantipensionens grundnivå höjs med för att minska inkomstskillnaden mellan garantipensionärer och övriga samhället. Höjningen omfattar alla som har garantipension. –Gränsen för den bostadskostnad som ersätts inom bostadstillägget höjs för att bättre motsvara dagens hyresnivåer. Till följd av höjningen förändras också ersättningsgraden för bostadskostnaden. –Viktningen av inkomster vid inkomstprövningen i bostadstillägget förändras för att göra bostadstillägget mer träffsäkert och för att i högre grad gynna de som har arbetat. Inkomster som härrör från arbete likställs och viktas till i beräkningen medan inkomster som inte härrör från arbete viktas till . –Ett fribelopp om för arbetsinkomster införs i äldreförsörjningsstödet så att även den gruppen ska kunna påverka sin ekonomiska situation genom att arbeta. Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 66 kap. 16 och 21–23 §§, 67 kap. 21–24 §§, 74 kap. 11 och 12 §§ och 102 kap. 1, 16, 17, 22, 27 och 29 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas sex nya paragrafer, 66 kap. 20 a och 22 a §§, 102 kap. 16 a, 22 a, 25 a, och 27 a §§, med följande lydelse. Garantipension ska beräknas enligt 17–21 §§ om beräkningsunderlaget överstiger 0,25 prisbasbelopp men inte överstiger –3,16 prisbasbelopp för den som är ogift, eller –2,8275 prisbasbelopp för den som är gift. I andra fall ska garantipensionen beräknas enligt 22 och 23 §§. I andra fall ska garantipensionen beräknas enligt 22–23 §§. Det beräkningsunderlag som har räknats fram enligt 17–20 §§ ska ökas med 0,051 prisbasbelopp. Ök- ningen ska dock beräknas på samma sätt som anges i 13 § andra stycket första meningen. Den årliga garantipensionen mot- Den årliga garantipensionen mot- − det beräkningsunderlag som − det beräkningsunderlag som räknats upp enligt 17–20 §§ och räknats upp enligt 17–20 a §§ och −summan av sådan tilläggspension, tjänstepension, änkepension, utländsk pension och sådana andra förmåner som enligt 5 § andra stycket 7 har ingått i beräkningsunderlaget. För den vars beräkningsunderlag inte överstiger 0,25 prisbasbelopp gäller följande: Den årliga garantipensionen motsvarar differensen mellan − beräkningsunderlaget som först detta multiplicerats med 1,04 och har multiplicerats med 1,04 och därefter har ökats med 0,051 pris- basbelopp som i sin tur har beräk- nats på samma sätt som anges i 13 § andra stycket första meningen −summan av sådan tilläggspension, tjänstepension, änkepension, utländsk pension och sådana andra förmåner som enligt 5 § andra stycket 7 har ingått i beräkningsunderlaget. För den vars beräkningsunderlag överstiger 3,16 prisbasbelopp för den som är ogift eller 2,8275 prisbasbelopp för den som är gift ska beräkningsunderlaget ökas med 0,051 prisbasbelopp. Ökningen ska dock beräknas på samma sätt som anges i 13 § andra stycket första meningen. För den som det i beräkningsunderlaget inte ingår något belopp enligt 5 § andra stycket 5 ska det belopp som enligt första stycket har ökat beräkningsunderlaget reduceras med 0,4 multiplicerat med den del av beräkningsunderlaget enligt 5 § som överstiger 3,16 prisbasbelopp för ogifta eller 2,8275 prisbasbelopp för gifta. För den vars beräkningsunderlag har beräknats enligt 22 a § gäller den som är ogift eller 2,8275 pris- basbelopp för den som är gift gäller Den årliga garantipensionen motsvarar differensen mellan −summan av sådan tilläggspension, tjänstepension, änkepension, utländsk pension och sådana andra förmåner som enligt 5 § andra stycket 7 har ingått i beräkningsunderlaget. För den som är ogift och vars beräkningsunderlag inte överstiger 1,26 prisbasbelopp gäller följande. Den årliga garantipensionen är 2,13 prisbasbelopp (basnivån för ogifta) 2,181 prisbasbelopp (basnivån för minskat med beräkningsunderlaget. ogifta) minskat med beräknings- För den som är ogift och vars beräkningsunderlag överstiger 1,26 pris- basbelopp gäller följande. Den årliga garantipensionen är 0,87 prisbasbelopp minskat med 48 0,921 prisbasbelopp minskat med procent av den del av beräkningsunderlaget som överstiger 1,26 prisbasbelopp. av den del av beräk- För den som är gift och vars beräkningsunderlag inte överstiger 1,14 prisbasbelopp gäller följande. Den årliga garantipensionen är 1,9 prisbasbelopp (basnivån för gifta) minskat med beräkningsunderlaget. Den årliga garantipensionen är 1,951 prisbasbelopp (basnivån för gifta) minskat med beräkningsunderlaget. För den som är gift och vars beräkningsunderlag överstiger 1,14 prisbasbelopp gäller följande. Den årliga garantipensionen är 0,76 prisbasbelopp minskat av den del av beräkningsunderlaget som överstiger 1,14 prisbasbelopp. Den årliga garantipensionen är 0,811 prisbasbelopp minskat av den del av beräkningsunderlaget som överstiger 1,14 prisbasbelopp. För den som är ogift anses som skälig bostadskostnad högst . För den som är ogift anses som skälig bostadskostnad högst . För den som är gift anses som skälig bostadskostnad högst . Bostadskostnaden för var och en av makarna ska beräknas till hälften av den sammanlagda bostadskostnaden. För den som är gift anses som skälig bostadskostnad högst . Bostadskostnaden för var och en av makarna ska beräknas till hälften av den sammanlagda bostadskostnaden. I detta kapitel finns allmänna bestämmelser i 2–6 §§. Vidare finns bestämmelser om –beräkning av bidragsgrundande inkomst i 7–13 och 15 §§, –beräkning av reduceringsinkomst i 16–19 §§, –häktade eller intagna m.fl. i 20 §, – beräkning av bostadstillägg i – beräkning av bostadstillägg i 21–25 §§, och 21–25 a §§, och – beräkning av särskilt bostadstillägg i 26–30 §§. 1Senaste lydelse 2017:1295. 2Senaste lydelse 2017:1295. Reduceringsinkomsten är summan av 1.sjukersättning, aktivitetsersättning, allmän ålderspension och änkepension, 2.pension och invaliditetsförmån som lämnas enligt utländsk lagstiftning, 3.inkomst av kapital enligt 7 § 3, 4.del av förmögenhet enligt 7 § 4, av de delar av den bidragsgrundande inkomsten som består av arbetsinkomst enligt 67 kap. 6 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229), av de delar av inkomsten enligt 15 § som, bortsett från att skatteplikt inte föreligger, är av motsvarande slag som arbetsinkomst enligt 67 kap. 6 § första stycket inkomstskattelagen, och av övriga delar av den bidragsgrundande inkomsten, minskad med ett fribelopp enligt 17–19 §§. Från och med den månad en försäkrad, som har hel allmän ålderspension, fyller ska inkomst enligt första stycket 5 och 6 endast beaktas till den del den överstiger . Från och med den månad en försäkrad, som har hel allmän ålderspension eller motsvarande utländsk förmån, fyller är reduceringsinkomsten summan av av den inkomstgrundade ålderspensionen, 2. garantipension och änkepension, av den pension och invaliditetsförmån som lämnas enligt utländsk lagstiftning, 4. inkomst av kapital enligt 7 § 3, 5. del av förmögenhet enligt 7 § 4, av de delar av den bidragsgrundande inkomsten som består av arbetsinkomst enligt 67 kap. 6 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229), av de delar av den inkomst enligt 15 § som, bortsett från att skatteplikt inte föreligger, är av motsvarande slag som arbetsinkomst enligt 67 kap. 6 § första stycket inkomstskattelagen, och 3 Senaste lydelse 2013:1099. av övriga delar av den kad med ett fribelopp enligt 17 Inkomst enligt första stycket 6 och 7 ska endast beaktas till den del den överstiger . Det fribelopp som avses i 16 § motsvarar 2,17 prisbasbelopp för den som är ogift och 1,935 prisbasbelopp för den som är gift. Det fribelopp som avses i 16 och 16 a §§ motsvarar 2,181 prisbasbelopp för den som är ogift och 1,951 prisbasbelopp för den som är gift. Vid beräkning av bostadstillägg be- Till och med månaden före den månad då den försäkrade fyller naden av den del som beaktas vid beräkning av bo- inte överstiger för den som är ogift och för kostnaden av den del den som är gift. för den som är ogift och 2 500 kro- nor för den som är gift. Om bostadskostnaden överstiger de belopp som anges i första stycket beaktas av den överskjutande bostadskostnaden för den som är ogift och för den som är gift. För var och en av makar ska bostadskostnaden beräknas till hälften av deras sammanlagda bostadskostnad. Från och med den månad den försäkrade fyller ska ett belopp om för den som är ogift och för den som är gift läggas till den bostadskostnad som har beaktats enligt första, andra och tredje styckena och 23 §. Från och med den månad en försäkrad fyller beaktas vid beräkning av bostadstillägg hela bostadskostnaden av den del som inte överstiger för den som är ogift och för den som är gift. Om bostadskostnaden överstiger de belopp som anges i första stycket 4 Senaste lydelse 2017:1295. beaktas av den överskjutande bostadskostnaden för den som är ogift och för den som är gift. Därutöver beaktas av bostadskostnaden mellan och för den som är ogift och mellan och för den som är gift. För var och en av makar ska bostadskostnaden beräknas till hälften av deras sammanlagda bostadskostnad.