prop · H603104 · 2019-04-11 00:00:00 — FN:s konfliktförebyggande arbete behöver stärkas som kopplingen mellan fred/säkerhet, mänskliga rättigheter och utveckling behöver främjas ytterligare. Samarbetet mellan FN och Afrikanska unionen är centralt. Rådets agenda avseende söder om inkluderar bl.a. , , (DRK), , , Sydsudan samt (). har en betydande närvaro i där FN och säkerhetsrådet fortsatt kommer att behöva arbeta för fredlig utveckling. Detta även efter ett eventuellt tillbakadragande av den fredsbevarande insatsen (UNMIL). FN har en viktig roll i där har ett starkt och långvarigt engagemang till stöd för en hållbar fredsprocess och statsbyggande. är ytterligare en central utmaning för säkerhetsrådet. Det behövs ett tydligare fokus på grundorsakerna till konflikten och ett fredsbyggandeperspektiv behöver integreras i arbetet. närvaron har förstärkts av vårt omfattande och nydanande truppbidrag till FN:s största fredsbevarande insats finns i DRK. viktig roll för att övervaka utvecklingen och agera förebyggande. har en lång tradition av aktivt engagemang i Stora sjöregionen, både bilateralt och som FN-medlem. och har tagit en allt större plats på rådets dagordning bl.a. med anledning av fredsprocessen i , och läget i , , , och . Rådets handlingskraft paralyseras i vissa fall framför allt på grund av låsningar mellan de permanenta säkerhetsrådsmedlemmarna. Även i och har FN ett brett engagemang som bl.a. inbegriper en central roll i flera av regionens fredsprocesser, brett humanitärt engagemang liksom stöd till stabilisering och långsiktig utveckling. FN:s roll i övergången från konfliktlösning och humanitärt stöd till stabilisering och långsiktig utveckling bör stärkas i regionen. tar som säkerhetsrådsmedlem med sig ett långvarigt och folkrättsligt grundat engagemang till stöd för en tvåstatslösning inom ramen för fredsprocessen i . I måste rådet agera ansvarsfullt för att lösa konflikten, samt bevara rådets legitimitet och auktoritet. Alla parter i konflikten har en skyldighet att respektera den internationella humanitära rätten. humanitära engagemang ger extra kraft åt agerande i säkerhetsrådet för fred i . FN har en viktig roll i att förebygga och hindra återfall i konflikt i både och och bedriver viktiga medlingsinsatser i och . Även om den europeiska kontinenten inte utgör ett huvudsakligt fokus för rådets dagordning, är utvecklingen i närområdet och EU:s grannskap prioriterat för . Frågor som avhandlas inkluderar , samt (Bosnien och Kosovo). Situationen i intar en särställning. har – liksom hela EU –en principiellt och folkrättsligt baserad hållning i förhållande till illegala annektering av och aggression mot . kommer att vara en konsekvent röst för att på olika sätt hålla frågan vid liv i säkerhetsrådet. FN och säkerhetsrådet har en viktig roll i . stödjer ett aktivt FN-engagemang i . Vi har en relativt stark närvaro i landet och ett mångårigt engagemang. är en central punkt på säkerhetsrådets Rådets behandling syftar till att förmå landet att upphöra med utvecklingen av, och att fullständigt avveckla, sitt program. Den amerikanska kontinenten tar upp en begränsad del av rådets arbete. och står på agendan. har ett långt och djupt engagemang för fred i . Vi har av parterna tilldelats flera uppgifter i det reviderade fredsavtalet. I säkerhetsrådet kommer vi aktivt att bidra till övervakningen av och stödet till genomförandet av fredsavtalet. Terrorismbekämpning är en viktig fråga för säkerhetsrådet. anser att det behövs ett starkt FN som agerar med självförtroende utifrån sitt mandat för att ett samlat världssamfund effektivt och legitimt ska förebygga och bekämpa terrorism och våldsbejakande extremism. FN:s olika organ måste samverka och ge ett samlat stöd till åtgärder på nationell och regional nivå. Det handlar om att motverka finansieringen av terrorism och utbyta information om terroristorganisationers verksamhet. Lika viktigt är det förebyggande arbetet, särskilt gentemot ungdomar. Mänskliga rättigheter och demokrati måste värnas och grundorsakerna till våldsbejakande extremism och terrorism undanröjas. Samhällens motståndskraft och arbetet mot ekonomiska och sociala klyftor behöver stärkas. Sanktionsarbetet är en viktig del av säkerhetsrådets arbete och utgör ett instrument för att trygga fred och säkerhet. Rådet kan under kapitel 7 anta sanktioner. Genomförandet följs sedan upp i de 13 sanktionskommittéer som etablerats och där samtliga rådsmedlemmar deltar. Sanktionsregimerna och sanktionsbesluten i säkerhetsrådet omvandlas till EU-lagstiftning. Ett enhetligt och rättssäkert genomförande av sanktionerna är viktigt. De behöver därtill kompletteras och samordnas med andra insatser som rådet kan besluta om i syfte att främja internationell fred och säkerhet. , som har en stolt tradition på området, kommer att leda sanktionskommittén för . arbetar också med icke-spridning av massförstörelsevapen, bl.a. genom en särskild arbetsgrupp (den så kallade 1540-kommittén). kommer också att leda arbetsgruppen för barn i väpnad konflikt. Gruppen har bland annat uppdraget att behandla rapporter om särskilda landsituationer och rekommendera åtgärder. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , M , , , , , Strandhäll, Shekarabi, Ygeman, , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse medlemskap i 2017–2018