prop · H603136 · 2019-06-10 00:00:00 — Sändningstillståndets krav att spegla samhället och den variation som finns i befolkningen bedöms vara en central del av public service-uppdraget. Förslaget att och ska stärka sin journalistiska bevakning i svagt bevakade områden bedöms medföra ökade kostnader för företagen. När konkurrensen från globala aktörer växer, framför allt för tv, måste programföretagen ställa högre kvalitetskrav i alla led av den egna produktionen vilket medför ökade kostnader. lyfter även kostnaderna för Berwaldhallen, och , som ökat bl.a. till följd av förändrade skatteregler. Medelstilldelning 2020–2025 , och Film anser regeringen, till skillnad från bl.a. , MittMedia och Com Hem, att det finns skäl att öka medelstilldelningen till programföretagen kommande tillståndsperiod. De utmaningar som företagen behöver hantera för att uppfylla sina uppdrag i allmänhetens tjänst kommer att medföra kostnader som inte enbart kan hanteras genom rationaliseringar och omprioriteringar inom den befintliga verksamheten. En följd av det nya finansieringssystem för public service som infördes är att verksamheten vid Radiotjänst i () upphör . RIKAB har finansierats genom årliga överföringar av avgiftsmedel från programföretagen. Regeringen anser, i likhet med kommittén, att programföretagen bör få behålla de resurser som under innevarande tillståndsperiod använts för att finansiera verksamheten vid RIKAB. Förslaget innebär en nivåhöjning av programföretagens medelstilldelning med totalt ca . Regeringen föreslår därmed att tilldelningen av avgiftsmedel för tillståndsperioden –2025 fastställs enligt följande. tilldelas 3 , 5 och . Därefter ska tilldelningen av avgiftsmedel till respektive företag, liksom under innevarande tillståndperiod, räknas upp . Förslaget innebär att tilldelas av den totala medelstilldelningen, och . Regeringen anser liksom tidigare att en uppräkning på ger företagen stabila ekonomiska förutsättningar och möjliggör en utveckling av verksamheten. skapas ett rimligt tryck på företagen att effektivisera sin verksamhet. Regeringen anser således inte att uppräkningen ska vara som begärt. Programföretagen ska även fortsättningsvis i samförstånd kunna justera medelstilldelningen mellan företagen t.ex. för att genom medelsavståenden finansiera det gemensamma dotterbolaget eller för att genom samarbete kring andra gemensamma funktioner åstadkomma en mer effektiv resursanvändning. Den föreslagna tilldelningen är beräknad utifrån att , enligt avtal mellan företagen, betalar både de egna och Utbildningsradios distributionskostnader för sändningar i marknätet liksom under innevarande tillståndsperiod. Detta är en följd av att tilldelades extra medel i samband med att det s.k. distributionskontot avslutades , i syfte att även hantera Utbildningsradios distributionskostnader. Programföretagen bör självständigt avgöra hur de ökade resurserna ska användas för att möta de behov som identifierats för kommande tillståndsperiod. Som konstateras i avsnitt 7.4.1 ser dock regeringen att förslaget att stärka den journalistiska bevakningen i svagt bevakade områden kommer att kräva ökade ekonomiska resurser. Regeringen konstaterar vidare, liksom , att ökade resurser kommer att krävas kommande år för kostnader kopplade till verksamheten vid Berwaldhallen med symfoniorkester och . Till skillnad från anser dock inte regeringen att det är lämpligt att regeringen öronmärker resurser för detta ändamål. Det bör vara företagets ansvar att hantera detta inom ramen för den nivåhöjning som följer av att företaget får behålla en del av de medel som tidigare finansierat RIKAB. Förslaget om programverksamhet med nyheter på olika språk innebär en viss utökning av nuvarande verksamhet. Eftersom tidigare tilldelats särskilda medel för detta uppdrag, medel som sedan överförts till en generell höjning av den ordinarie medelstilldelningen, delar regeringen kommitténs uppfattning att förslaget ryms inom ramen för befintliga medel. Regeringen anser inte, till skillnad från t.ex. , att redovisningskraven avseende medlens användning bör skärpas. Att programföretagen har möjlighet att, inom de ramar och villkor som ställs 2018/19:136 av riksdag och regering, disponera de medel som tilldelas är avgörande för att upprätthålla verksamhetens oberoende. Regeringen delar inte heller och uppfattning att kontrollen över hur resurserna används brister, vilket skulle kunna innebära att finansieringen av public service strider mot . uppdrag är att i efterhand granska att programföretagen upprätthåller en balans mellan verksamhetens olika delar och i övrigt följer de villkor som gäller för verksamheten. 11.2Möjligheten att sända sponsrade program Regeringens bedömning: Inga förändringar bör göras i sändningstillstånden när det gäller och möjligheter att sända sponsrade program. Programföretagen bör värna sin integritet gentemot kommersiella intressen genom att redovisa sponsringsverksamheten på ett öppet och transparent sätt. Den parlamentariska public service-kommitténs bedömning överensstämmer i huvudsak med regeringens. Kommittén bedömer dock även att bör sträva efter att minska publikens exponering för sponsorskyltar. Remissinstanserna: De remissinstanser som har uttalat sig i frågan har olika uppfattning och det finns ingen tydlig majoritet till stöd för eller emot bedömningen. understryker särskilt vikten av att minska exponeringen för bedömningen men anser inte att redovisningskraven bör skärpas. annonsörer delar bedömningen men understryker betydelsen av att i delar bedömningen men anser att sponsring enbart bör få förekomma vid ett fåtal sportevenemang. bedömningen eftersom de anser att sponsring inte bör förekomma inom De anser i stället att den nuvarande begränsningen till 20 evenemang bör höjas så att fler evenemang kan sponsras. Myndigheten för press, radio och tv understryker att sponsringsmeddelanden syftar till att informera publiken om att en utomstående aktör bidragit till finansieringen av programmet och att företagen enligt radio- och tv-lagen har en skyldighet att visa dessa. Skälen för regeringens bedömning: En grundprincip i sändningstillstånden är att programföretagen inte får sända reklam och sådana sponsrade program där sponsorbidraget tillfaller företagen direkt. Med undantag från denna princip får sponsring förekomma hos Radio och vid utsändning av allmän sammankomst eller offentlig tillställning där något av företagen är arrangör. förutsättning är dock att det är ett arrangemang inom ramen för ett åtagande gentemot Europeiska Radiounionen (EBU), eller ett arrangemang av liknande betydelse, samt att programmet direktsänds till Sponsring får därutöver förekomma i Prop. 2018/19:136 sändningar i samband med sportevenemang. För gäller även att sponsring får förekomma i samband med högst 20 evenemang . Begränsningen infördes inför tillståndsperioden –2013. Regeringen anförde då att sponsringen utgör ett undantag från den i övrigt icke-kommersiella verksamheten som ska präglas av självständighet och integritet, och ansåg därför att det är viktigt att programföretagen utnyttjar möjligheten till sponsring restriktivt. ansågs det angeläget att kan sända sport (prop. 2008/09:195 s. 57 f.). Det är enbart som utnyttjar möjligheten att sända sponsrade program. Företagets intäkter från sponsring har uppgått till i genomsnitt under innevarande tillståndsperiod. Inför innevarande tillståndsperiod infördes särskilda krav på redovisning av i vilken omfattning sponsrade program har förekommit. Av redovisningen ska framgå vilka evenemang som sponsrats, hur många sändningar som sponsrats och med vilket belopp sponsringsbidrag totalt har mottagits (prop. 2012/13:164 s. 96). Regeringen anser fortsatt att sponsring utgör ett undantag från en i övrigt icke-kommersiell verksamhet som ska präglas av självständighet och integritet. är det viktigt att kan sända attraktiva sportevenemang. Sponsring kan i vissa fall vara nödvändigt för att företaget ska kunna sända större sportevenemang och bibehålla mångfalden i sportutbudet. Mot denna bakgrund anser regeringen, till skillnad från och , att och även fortsatt bör ha möjlighet att sända sponsrade program, inom de begränsningar som gäller enligt nuvarande sändningstillstånd. I syfte att värna sin integritet gentemot kommersiella intressen bör även fortsatt redovisa sponsringsverksamheten på ett öppet och transparent sätt. Regeringen har förståelse för kommitténs uppfattning att sponsringsmeddelanden kan uppfattas som reklambudskap och att därför bör sträva efter att minska publikens exponering för dessa. Som Myndigheten för press, radio och tv konstaterar finns det i radio- och tv-lagen krav på att lämna sponsringsmeddelanden för att informera publiken om att en utomstående aktör bidragit till finansieringen av ett program. Det är därför inte lämpligt att företagen generellt ska sträva efter att minska publikens exponering för dessa meddelanden. Däremot bör det understrykas att de ska användas och utformas på ett sådant sätt att de inte uppfattas som säljfrämjande inslag. Möjligheten till sponsring är ett undantag som bör utnyttjas restriktivt. Till skillnad från och anser regeringen därför inte att antalet evenemang som får sponsras bör öka. I propositionen lämnar regeringen förslag gällande uppdrag och villkor för programföretagen – , och 2018/19:136 – –2025. I stora delar föreslås de villkor som gällt under innevarande tillståndsperiod fortsätta gälla under kommande period. I de delar där förändringar föreslås redovisas konsekvenserna i detta avsnitt. Programföretagens sändningar ska under kommande tillståndsperiod liksom nå av den fast bosatta befolkningen via marknätet. Programföretagen ska dessutom i sin verksamhet spegla hela landet både geografiskt och demografiskt. Sändningarna kommer därmed även fortsatt att nå i princip hela befolkningen i alla delar av . Verksamheten ska även som helhet bedrivas utifrån ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv, vilket bidrar till jämställdheten mellan kvinnor och män och mellan flickor och pojkar. Förslaget att programföretagen ska få tillgodoräkna sig viss verksamhet på internet förbättrar företagens möjligheter att ta hänsyn till den förändrade mediekonsumtionen. Det ger programföretagen möjlighet att i högre grad finnas med sitt utbud där publiken finns, vilket är särskilt viktigt för att bl.a. nå yngre åldersgrupper. Förslaget bedöms därmed också skapa större valfrihet för befolkningen när det gäller hur public serviceutbudet konsumeras. Förslagen om stärkt kvalitet och ökat utbud avseende de nationella minoritetsspråken och teckenspråk har betydelse för de aktuella grupperna. Som framgår av avsnitt 11.1 föreslår regeringen att tilldelas 3 077,1 mnkr, 5 041,2 mnkr och 445,1 mnkr , samt att medelstilldelningen till respektive programföretag därefter höjs . Utifrån antaganden om befolknings- och inkomstutvecklingen i samhället beräknas den föreslagna ökningen av medelstilldelningen medföra att taket för public service-avgiften behöver öka med för att täcka den föreslagna medelstilldelningen. Mot bakgrund av förväntade befolknings- och inkomstökningar i samhället innebär detta att den högsta avgiftens andel av medelinkomsten kommer att minska . Konsekvenser för barn och unga Enligt sändningstillstånden ska programföretagen erbjuda ett mångsidigt programutbud för barn och unga. Programmen ska på barns och ungas egna villkor förmedla nyheter och fakta samt kulturella och konstnärliga upplevelser från olika delar av och världen. De ska även erbjuda ett utbud på de nationella minoritetsspråken. I och med att inga förändringar föreslås avseende dessa villkor kommer barn och unga även under kommande tillståndsperiod att garanteras tillgång till ett varierat utbud av radio- och tv-program. Detta bidrar till att barnets rättigheter FN:s konvention om barnets rättigheter () Enligt , som Prop. 2018/19:136 2020 gäller som svensk lag, ska staten säkerställa att barnet har tillgång till information och material från olika nationella och internationella källor, särskilt sådant som syftar till att främja barnets sociala, andliga och moraliska välmående samt fysiska och psykiska hälsa. Regeringen föreslår att tilldelas 3 , 5 och . Dessutom föreslås att medelstilldelningen till respektive programföretag, liksom under innevarande tillståndsperiod, höjs . Den årliga uppräkningen bedöms ge programföretagen stabila ekonomiska förutsättningar som möjliggör en utveckling av verksamheten som den skapar ett tryck på företagen att effektivisera sin verksamhet. Till följd av beslut om införande av ett nytt finansieringssystem för public service kommer verksamheten vid Radiotjänst i () att successivt avvecklas . RIKAB är ett dotterbolag till de tre programföretagen. Förslaget till medelstilldelning innebär att programföretagen får behålla de medel som använts för att finansiera RIKAB:s verksamhet. Förslaget innebär därmed ett tillskott på ungefär 166 miljoner som kan användas i programföretagens egen verksamhet. Regeringen bedömer att tilldelningen av medel är anpassad dels till de förändrade resursbehov som de föreslagna ändringarna i programföretagens uppdrag föranleder, dels till andra faktorer som kan påverka de ekonomiska förutsättningarna för bolagen under nästa tillståndsperiod. Det gäller bl.a. ökade kostnader för distribution via online-plattformar och ett utökat lokalt uppdrag för och . Uppdraget till att erbjuda ett utbud av nyheter på olika språk bedöms inte förändra bolagets resursbehov då denna precisering av uppdraget bedöms rymmas inom ramen för befintliga medel. Konsekvenser av en ny definition av kärnverksamheten Som en följd av den ökande betydelsen av verksamheten på internet föreslår regeringen att definitionen av begreppet kärnverksamhet även ska omfatta tillhandahållanden av program på bolagens egna plattformar. Detta bedöms, utifrån de begränsningar som gäller för regleringen av programföretagens verksamhet på internet, innebära bättre förutsättningar för en mer ändamålsenlig reglering av verksamheten som i viss mån kan stärka programföretagens möjligheter att själva råda över hur innehållet 2018/19:136 distribueras och tillgängliggörs utifrån vad som bedöms vara mest lämpligt. Konsekvenser av ändringar i förhandsprövningen Vissa förändringar föreslås i förhandsprövningssystemet för att systemet ska fungera effektivt och upplevas som legitimt både av programföretagen och av andra aktörer på mediemarknaden. De föreslagna ändringarna innebär att kärnverksamheten inte längre ska omfattas av förhandsprövningssystemet, som andra än programföretagen ges möjlighet att anmäla en tjänst för prövning. Det innebär att programföretagen inte längre enbart själva får bedöma om en tjänst ska prövas eller inte. Förändringen kan leda till att fler tjänster prövas vilket även kan leda till en viss ökad arbetsbörda för programföretagen. Konsekvenser av ändringar i uppföljningen och redovisningen av verksamheten Programföretagen föreslås få möjlighet att vid uppfyllandet av public service-uppdraget få tillgodoräkna sig verksamhet på internet i viss omfattning. Förslaget förbättrar företagens möjligheter att ta hänsyn till den förändrade mediekonsumtionen och därmed att nå publiken med sitt utbud. Ett tillgodoräknade förutsätter att verksamheten på internet redovisas i de årliga public service-redovisningarna. Då företagen redovisar sin verksamhet på internet bedöms det inte vara en tyngande uppgift. En viss skärpning av redovisningskraven föreslås avseende redovisningen av intäkter vid sidan av avgiftsmedel och hur oberoendet säkerställs vid kommersiella samarbeten. Redovisningen bedöms inte bli betungande för programföretagen och en ökad transparens kan även stärka allmänhetens förtroende för bolagen. Förtroendet kan även stärkas genom den public service-dialog som föreslås hållas . 12.2.2Konsekvenser för för , och för , och har en central roll som garant för public service-verksamhetens oberoende. Regeringen föreslår att stiftelseförordnandet ändras så att det uttryckligen framgår att styrelseledamöterna ska utses utifrån krav på kompetens, integritet och lämplighet. Dessa kompetenskrav ställs endast vid förordnandet av stiftelsens ordförande. Förändringen bedöms ge stiftelsen bättre förutsättningar att utföra sina ägaruppgifter vilket i förlängningen stärker public service-verksamhetens oberoende från riksdag och regering. 12.2.3 Konsekvenser för övriga företag Programföretagens verksamhet får per definition anses vara marknadsstörande. Ett antal av de förslag och bedömningar som lämnas i denna proposition bedöms dock få positiva effekter för andra företag som verkar på den svenska mediemarknaden. Konsekvenser av en ändrad reglering Definitionen av kärnverksamheten föreslås ändras så att även programföretagens tillhandahållanden av program på egna plattformar på fritt tillgängliga och öppna delar av internet omfattas. Förslaget speglar de förändrade konsumtionsmönstren och den mediemarknad som alla företag verkar i. Programföretagen bedriver en omfattande verksamhet på internet och erbjuder i huvudsak hela sitt marksända utbud även på sina egna plattformar. Den förändrade definitionen bedöms därmed inte påverka förutsättningarna för de kommersiella aktörerna. Regeringen bedömer vidare att programföretagen bör upprätthålla en god balans mellan kärnverksamhet och kompletterande verksamhet, samt mellan olika delar av kärnverksamheten. Det innebär bl.a. att Radio och ska bedriva sin nyhetsverksamhet med fokus på ljud respektive rörlig bild. Det kan främja de medieföretag som har i huvudsak textbaserade nyhetssajter. Konsekvenser av ändringar i villkoren för distribution Kravet på programföretagen avseende antalet kanaler i marknätet kvarstår oförändrat liksom det mycket högt ställda kravet på täckning i marknätet. Detta bedöms främja ett fortsatt starkt marknät vilket kan innebära att marknätet även fortsatt ses om en attraktiv distributionsform för Programföretagen bedöms fortsatt ha möjlighet att använda olika distributionsformer för att nå publiken. föreslås att företagen ska ha öppna och tydliga riktlinjer avseende distribution via plattformar som inte är deras egna. Detta bedöms skapa en ökad tydlighet och förutsägbarhet avseende distributionen på internet i relation till andra aktörer på marknaden. Konsekvenser av ändringar i innehållsuppdraget Det breda innehållsuppdraget föreslås i huvudsak kvarstå under bedöms därmed inte innebära någon väsentlig förändring i relationen mellan programföretagen och övriga företag på mediemarknaden. Förslaget att och , inom ramen för sin nyhetsverksamhet, ska stärka sin journalistiska bevakning i svagt bevakade lokala områden bedöms huvudsakligen få positiva konsekvenser för andra nyhetsmedieaktörer som verkar eller vill etablera sig inom det Programföretagens aktivitet i svagt bevakade områden kan bidra till att ge andra aktörer underlag för att bedöma hur stort intresset för nyhetsbevakning i området är och därmed lättare kunna avgöra om det är lönsamt att etablera sig där. Dagens medieanvändning innebär att många använder flera olika nyhetskällor, varför programföretagens och kommersiella aktörers innehåll ofta används som kompletterande informationskällor. En eventuell risk att en ökad närvaro av public service får negativa konsekvenser för intresset från kommersiella medieföretag att etablera sig i dessa områden begränsas dessutom genom förslaget att och i sin nyhetsverksamhet ska ta hänsyn till kvalitativa nyhetsmedieaktörers konkurrensförutsättningar, i syfte att värna en mångfald av perspektiv på en livskraftig mediemarknad. Förslagen om att tydligare ska redovisa sitt engagemang för svensk film, dels i underlag inför tillståndsperioden, dels i public service-redovisningarna, ökar transparensen gentemot den svenska filmbranschen som helhet och skapar därmed större trygghet och förutsebarhet. Det finns få stora aktörer på den svenska filmmarknaden och hur dessa aktörer agerar och samspelar påverkar hela den svenska filmbranschen. Huvuddelen av alla produktionsbolag är etablerade i storstadsområdena, och många är enmansföretag. Genom uppdraget att stärka en livskraftig produktionsmarknad i hela landet får olika produktionsbolag möjlighet att producera program åt programföretagen, vilket kan stärka både små och stora företag i hela , särskilt produktionsbolag utanför storstadsregionerna. Det kan i viss mån sägas stärka små företags arbetsförutsättningar och konkurrensförmåga i förhållande till större företags. , och är som beställare, med sina respektive uppdrag och sin stabila finansiering, i vissa avseenden helt avgörande för produktionsmarknaden i . De har även avgörande betydelse som köpare av innehåll. Konsekvenser av ändringar i förhandsprövningen Förslaget om att ge andra än public service-företagen möjlighet att anmäla en tjänst för förhandsprövning innebär att t.ex. andra aktörer på mediemarknaden får ett visst ökat inflytande över public serviceföretagens möjligheter att lansera nya tjänster av större betydelse som påverkar konkurrensen på marknaden på ett otillbörligt sätt. I förlängningen väntas det leda till att eventuella nya tjänster som kan bedömas få oproportionerliga effekter på mediemarknaden och inte är nödvändiga för att uppfylla public service-uppdraget prövas. Regeringens bedömning är att kritiken mot public service-företagens tjänster främst har rört den verksamhet som faller inom ramen för den kompletterande verksamheten och inte det som enligt regeringens förslag ska definieras som kärnverksamhet. Att förhandsprövningssystemet inte längre ska omfatta kärnverksamhet bedöms därför inte vara till någon större nackdel för de kommersiella medieföretagen. Konsekvenser av ändringar i uppföljningen och redovisningen av verksamheten Möjligheten för programföretagen att vid uppfyllandet av sitt uppdrag få tillgodoräkna sig viss omfattning av sin programverksamhet på internet bedöms inte inverka menligt på övriga kommersiella aktörer. Verksamheten på internet är, för programföretagen liksom för andra aktörer, en förutsättning för att nå publiken. program och ökningen av andelen program som publicerats exklusivt på Prop. 2018/19:136 internet bedöms därför inte vara beroende av om programföretagen medges en rätt att tillgodoräkna sig denna verksamhet eller inte. Mediemarknaden i är liten och många av de utmaningar som public service-företagen ser framför sig har de gemensamt med andra medieaktörer. Den föreslagna public service-dialogen är ett tillfälle att utvärdera public service-uppdraget, men även en möjlighet att tillsammans blicka framåt och diskutera kommande utmaningar. Övriga förslag som rör uppföljning och redovisning kan bidra till en ökad transparens och därmed förutsebarhet för de kommersiella bolagen gällande vilken verksamhet programföretagen bedriver och vilka kommersiella samarbeten de har ingått. Vissa av förslagen innebär nya eller utökade arbetsuppgifter för statliga myndigheter. De extra kostnader som dessa uppgifter kan medföra bedöms dock sammantaget vara relativt små och rymmas inom befintliga utgiftsramar. Konsekvenser av ändringar i förhandsprövningen De föreslagna ändringarna i förhandsprövningssystemet innebär bl.a. att uppdraget till Myndigheten för press radio och tv (MPRT) utökas till att även hantera anmälningar om förhandsprövning från andra än programföretagen och vid behov genomföra prövningar efter sådana anmälningar, vilket kan medföra en ökad arbetsbelastning för myndigheten. Varje ärende kan vara resurskrävande och kräva kompetens av både jurister och omvärldsanalytiker. Vid förhandsprövning av en tjänst ska MPRT bl.a. göra en bedömning av tjänstens marknadspåverkan. Denna bedömning ska göras efter samråd med (). Om ärenden initieras hos MPRT kan det därmed innebära en viss ökad arbetsbelastning för PTS. Konsekvenser av ändringar i uppföljningen och redovisningen av verksamheten