prop · H60366 · 2019-03-12 00:00:00 — I fråga om förfarandet i ärenden hyresnämnden i ärenden enligt enligt denna lag finns be- denna lag finns bestämmelser i stämmelser i lagen (20xx:xxx) om lagen (1973:188) om arrende- hyres- och arrendedomstolar. nämnder och hyresnämnder. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället dels att i 6–10 och 12 §§ ordet ”arrendenämnden” i olika böjningsformer ska bytas ut mot ”hyres- och arrendedomstolen” i motsvarande form, dels att i 10 § ordet ”nämnden” ska bytas ut mot ”domstolen”, dels att 14 § ska ha följande lydelse. 2018/19:66 Bilaga 2 I fråga om förfarandet vid I fråga om förfarandet i ärenden enligt denna lag finns bestämmelser i av nämndens beslut i ärenden enligt lagen (20xx:xxx) om hyres- och denna lag finns bestämmelser i Vardera parten skall svara för sina rättegångskostnader med an- ledning av att nämndens beslut överklagas, i den mån annat inte Denna lag träder i kraft . I fråga om förfarandet vid hyres-och arrendedomstolen finns bestämmelser i lagen (20xx:xxx) om hyres- och arrendedomstolar. 2018/19:66 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614) Härigenom föreskrivs i fråga om bostadsrättslagen (1991:614) dels att 11 kap. 3 och 4 §§ ska upphöra att gälla, dels att i 2 kap. 10 och 12 §§, 4 kap. 6 och 9 §§, 7 kap. 11 §, 9 kap. 16 och 17 §§ samt 11 kap. 2 § ordet ”hyresnämnden” ska bytas ut mot ”hyres- och arrendedomstolen”, dels att i 4 kap. 6 §, 9 kap. 17 §, 11 kap. 2 § ordet ”nämnden” i olika böjningsformer ska bytas ut mot ”domstolen” i motsvarande form, dels att 11 kap. 1 och 6 §§ ska ha följande lydelse. Tvister som rör störningar i boendet skall handläggas särskilt skyndsamt. Förbehåll i stadgarna enligt 7 kap. 18 § andra stycket lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar som inte innehåller någon bestämmelse om rätt för parterna att klandra skiljedomen gäller inte 1.i fråga om en bostadsrättshavares rätt eller skyldighet att tillträda eller behålla lägenheten, eller 2.beträffande fastställande av hyresvillkor enligt 4 kap. 9 §. I övrigt gäller förbehållet inte i I övrigt gäller förbehållet inte i fråga om tvist med anledning av fråga om tvist med anledning av denna lag, om man genom denna lag, om man genom meddelat bestämmelser om skilje- meddelat bestämmelser om skilje- männens antal, sättet för deras männens antal, sättet för deras nu hindrar dock inte att föreningen i som sagts nu hindrar dock inte att åtgärdens avslutande än den tid om som anges i nämnda 1Senaste lydelse 2003:31. Denna lag träder i kraft . 2018/19:66 Bilaga 2 2018/19:66 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i rättshjälpslagen (1996:1619) Härigenom föreskrivs att 39 § rättshjälpslagen (1996:1619) ska ha Om ett mål eller ärende rörande Om ett mål eller ärende rörande den rättsliga angelägenheten pågår den rättsliga angelägenheten pågår vid domstol, beslutar domstolen i vid domstol, beslutar domstolen i frågor enligt denna lag. frågor enligt denna lag. beslutar också till vem ersättning beslutar också till vem ersättning enligt 30 § andra stycket och 31 § enligt 30 § andra stycket och 31 § tredje stycket skall betalas. tredje stycket ska betalas. Om en ansökan om rättshjälp Om en ansökan om rättshjälp avslås helt eller delvis skall beslutet avslås helt eller delvis ska beslutet innehålla de skäl som har bestämt innehålla de skäl som har bestämt Vad som sägs om domstol i denna lag gäller även arrendenämnd och att sådan utredning som avses i 17 § att sådan utredning som avses i 17 § första stycket skall utföras. första stycket ska utföras. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 2004:738. Förslag till lag om ändring i lagen (1999:116) om skiljeförfarande Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1999:116) om skiljeförfarande ska ha följande lydelse. 2018/19:66 Bilaga 2 Rör en tvist mellan en närings- Rör en tvist mellan en närings- idkare och en konsument en vara, en idkare och en konsument en vara, en tjänst eller någon annan nyttighet tjänst eller någon annan nyttighet huvudsakligen enskilt bruk, får ett huvudsakligen enskilt bruk, får ett skiljeavtal inte göras gällande, om det skiljeavtal inte göras gällande, om det träffats innan tvisten uppstod. träffats innan tvisten uppstod. gäller sådana avtal i hyres- eller dem en hyres- eller arrendenämnd utsetts till skiljenämnd och något bestämmelserna i 8 kap. 28 § eller 12 kap. 66 § jordabalken. Första stycket gäller inte om tvisten rör avtal mellan försäkringsgivare och försäkringstagare om försäkring som grundas på kollektivavtal eller som grundas på gruppavtal och handhas av företrädare för gruppen. Första stycket gäller inte heller om annat följer av internationella förpliktelser. Denna lag träder i kraft . 2018/19:66 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 12 kap. 8 § inkomstskattelagen (1999:1229) ska ha följande lydelse. Tjänstestället är den plats där den skattskyldige utför huvuddelen av sitt arbete. Utförs detta under förflyttning eller på arbetsplatser som växlar, anses i regel den plats där den skattskyldige hämtar och lämnar arbetsmaterial eller förbereder och avslutar sina arbetsuppgifter som tjänsteställe. Om arbetet pågår en begränsad tid på varje plats enligt vad som gäller för vissa arbeten inom byggnads- och anläggningsbranschen och liknande branscher, anses bostaden som tjänsteställe. officerare samt nämndemän, jury- officerare samt nämndemän, jury- män och andra liknande upp- män och andra liknande upp- i allmän domstol, arrendenämnd anses bostaden som Med bostad anses för riksdagsledamöter bostaden på hemorten. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 2006:992. Förslag till lag om ändring i lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt dels att 6 kap. 4 och 5 §§ ska upphöra att gälla, dels att i 3 kap. 14 § och 4 kap. 6 § ordet ”hyresnämnden” ska bytas ut mot ”hyres- och arrendedomstolen”, dels att i 4 kap. 6 § ordet ”Nämnden” ska bytas ut mot ”Domstolen”. Denna lag träder i kraft . 2018/19:66 Bilaga 2 2018/19:66 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 36 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Sekretess gäller hos domstol Sekretess gäller hos domstol för samt hyres- och arrendenämnd för uppgift som en part har lämnat till uppgift som en part har lämnat till en medlare eller ett biträde till en medlare eller ett biträde till denne vid medling i ett mål där denne vid medling i ett mål där förlikning om saken är tillåten, om förlikning om saken är tillåten, om parten har gjort förbehåll om det. parten har gjort förbehåll om det. Sekretess gäller för uppgift som en part i en arbetstvist har lämnat till en medlare eller till vid medling enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, om parten har gjort förbehåll om det. Sekretess gäller hos även för uppgift i ett kollektivavtal om en parts affärs- eller driftförhållanden eller en annan enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att parten eller den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 2011:864. Utöver nu nämnda författningsförslag föranleder utredningens förslag att följande författningar bör upphävas: kungörelse (1974:1081) om anmälan enligt 2 § lagen (1974:1080) om avveckling av hyresregleringen, förordningen (1975:518) om rikets indelning i verksamhetsområden för hyresnämnd och arrendenämnd m.m., förordningen (1980:1030) med hyresnämndsinstruktion, förordningen (2001:642) om registerföring m.m. vid hyres- och arrendenämnderna med hjälp av automatiserad behandling samt förordningen (2005:1095) om ärenden i arrendenämnd och hyresnämnd. Utredningens förslag föranleder, utöver nu nämnda författningsförslag, följdändringar i följande författningar: KK (1973:261) om utbetalning av vissa ersättningar i mål eller ärende vid domstol, m.m., förordningen (1979:291) om tolktaxa, förordningen (1982:805) om ersättning av allmänna medel till vittnen, m.m., förordningen (1982:814) om ersättning till nämndemän och vissa andra uppdragstagare inom domstolsväsendet m.m., notarieförordningen (1990:469), anställningsförordningen (1994:373), förordningen (1996:379) med hovrättsinstruktion, förordningen (1996:1515) med instruktion för , rättshjälpsförordningen (1997:404), förordningen (1999:1134) om belastningsregister, förordningen (2007:1073) med instruktion för , förordningen (2007:1078) med instruktion för , offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641), förordningen (2010:407) om ersättning till vissa nyanlända invandrare samt förordningen (2010:1793) med instruktion för . 2018/19:66 Bilaga 2 2018/19:66 Bilaga 3 Efter remiss har yttranden över betänkandet Hyres- och arrendetvister (SOU 2012:82) inkommit från ombudsmän, , Hovrätten för Nedre , , , , , , , , , , , , , i , i , i , i , i , i , i , i , , , , , i , i län, , , , , , vid , , , , , , , , , , , Jordbruksarrendatorers Förbund, , Statens fastighetsverk, och . Yttrande har även inkommit från . , , , , Egendomsnämndernas samarbetsorgan och har inte hörts av. Sammanfattning av departementspromemorian Effektivare hyres- och arrendenämnder (Ds 2016:4) 2018/19:66 Bilaga 4 Vårt uppdrag är att lämna förslag på hur verksamheten i hyres- och arrendenämnderna kan effektiviseras och hur prövningen av hyres- och arrendeärenden och mål kan moderniseras och göras mer ändamålsenlig. I uppdraget ingår bl.a. att •överväga åtgärder som förbättrar hyres- och arrendenämndernas verksamhet, •överväga en utökad delegation av arbetsuppgifter, •överväga åtgärder som skapar en mer ändamålsenlig prövning av hyres- och arrendeärenden och mål, och •överväga åtgärder för att effektivisera upplysningsverksamheten. Hyres- och arrendenämnderna är förvaltningsmyndigheter med domstolsliknande uppgifter. Nämndernas verksamhet regleras huvudsakligen i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder. En hyresnämnd prövar vissa tvister om hyra och bostadsrätt samt medlar eller är skiljenämnd i sådana tvister. har motsvarande uppgifter när det gäller vissa arrendetvister. allmänheten information om hyres-, bostadsrätts- och Denna verksamhet brukar benämnas upplysningsverksamheten. Det finns åtta hyres- och arrendenämnder, som samtliga är självständiga myndigheter. Nämnderna i Göteborg1, och har egna myndighetschefer. Däremot är nämnderna i , , , och administrativt knutna till tingsrätten på respektive ort med lagmannen som chef. beslut överklagas till . Vid handläggningen i hovrätten tillämpas en särskild förfarandelag, lagen (1994:831) om rättegången i vissa hyresmål i . beslut överklagas till den hovrätt inom vars domkrets nämnden finns. Vid handläggningen i hovrätten tillämpas i princip de regler i lagen (1996:242) om domstolsärenden som gäller vid överklagande av en tingsrätts beslut. En av regeringen tillsatt utredning, som antog namnet Utredningen om hyres- och arrendetvister, föreslog i betänkandet Hyres- och arrendetvister (SOU 2012:82) bl.a. att verksamheten vid hyres- och arrendenämnderna ska föras över till allmän domstol genom inrättandet av särskilda hyres- och arrendedomstolar vid vissa tingsrätter. Utifrån förslaget till en ny organisation lämnade utredningen dessutom förslag till 1För närvarande har lagmannen i även en tidsbegränsad anställning som hyresråd och chef för i . en utökad delegation och till en modernare förfarandereglering. Betänkandet har remitterats men inte lett till lagstiftning. Åtgärder som förbättrar nämndernas verksamhet Utredningen om hyres- och arrendetvister identifierade vissa brister i den nuvarande nämndorganisationen bestående i bl.a. administrativt merarbete, sårbarhet och ineffektivt resursutnyttjande. I vårt uppdrag ingår att, som ett alternativ till utredningens förslag om en genomgripande organisationsändring, överväga om bristerna kan åtgärdas inom ramen för den nuvarande organisationen. Vi ska också i övrigt föreslå åtgärder som syftar till att förbättra och vidareutveckla nämndernas verksamhet. När det gäller nämnderna i , och ska vi överväga en administrativ samverkan med en tingsrätt på respektive ort. Enligt vår uppfattning bör administrationen vid en tingsrätt och en samlokaliserad nämnd i möjligaste mån samordnas, t.ex. genom gemensamma rutiner och styrande dokument. Det är värdefullt med ett arbetsutbyte mellan tingsrätten och nämnden. Lagmännen vid de samlokaliserade nämnderna bör därför verka för ett ökat sådant utbyte. Dessutom bör lagmännen verka för ett ökat arbetsutbyte mellan de olika nämnderna. Enligt vår bedömning bör nämnderna också överväga att i större utsträckning använda modern teknik vid sammanträden och i ärendehanteringen i övrigt. Vi bedömer att en samordning med en tingsrätt skulle innebära vinster i administrativt hänseende för nämnderna i , och . Framför allt av detta skäl föreslår vi därför att även dessa nämnder ska samordnas med en tingsrätt på respektive ort med lagmannen som chef. i ska byta kansliort till . Lagmannen i föreslås därför bli chef för denna nämnd. En utökad delegation av arbetsuppgifter Delegation av arbetsuppgifter innebär i allmänhet en mer effektiv handläggning. Utgångspunkten vid våra överväganden är därför att delegation ska ske i så stor utsträckning som möjligt utan att avkall görs på rättssäkerheten eller kvaliteten. Enligt vår bedömning finns det utrymme att utvidga den befintliga delegationsmöjligheten i nämnderna. Vi föreslår att det ska införas en möjlighet att ge handläggare behörighet att pröva om ett överklagande har kommit in i rätt tid. Chefen för hyresnämnden ska också få ett generellt bemyndigande att delegera även andra arbetsuppgifter som inte enligt lag eller annan författning måste utföras av någon som är lagfaren. Vi föreslår även att en handläggare vid nämnden, under vissa förutsättningar, ska kunna ges behörighet att avgöra enkla ärenden om dispenser enligt arrendelagstiftningen och om avstående från besittningsskydd i hyresförhållande. När det gäller tingsnotarier och notariemeriterade beredningsjurister föreslår vi att det även ska vara möjligt att delegera dels handläggningen av ärenden som inte är tvistiga, dels prövningen av en fråga som inte avgörs genom skiljedom, om prövningen är enkel och det är lämpligt med hänsyn till vad ärendet gäller samt avgörandet sker utan deltagande av Notarier är en värdefull resurs i en beredningsorganisation. månader av notarietjänstgöringen fullgöras vid en hyresnämnd. våra förslag om en utökad delegation till notarier ska få fullt genomslag är det sannolikt nödvändigt att möjliggöra en längre tids tjänstgöring i En ökad notarietjänstgöring skulle också gagna samhället i stort eftersom fler jurister får en praktisk erfarenhet av nämndens arbete. vår bedömning skulle en ökad möjlighet att ha notarier dessutom bidra till att minska nämndens judiciella sårbarhet. Vi föreslår därför att det ska inrättas en möjlighet till en kombinerad notarietjänstgöring vid en tingsrätt och en hyresnämnd på samma ort. En mer ändamålsenlig prövning av hyres- och arrendeärenden och mål Vårt uppdrag innefattar inte en total översyn av det processuella regelverket för nämnderna. Vi har avgränsat uppdraget till en del frågor som kan bidra till en modernare och mer ändamålsenlig prövning av hyres- Utgångspunkten vid övervägandena är att förfarandet i nämnderna även i fortsättningen ska vara enkelt, flexibelt och billigt. Våra förslag syftar till att effektivisera förfarandet utan att detta frångås. När det gäller sammansättningsreglerna föreslår vi att utrymmet för att avgöra ett ärende utan s.k. intresseledamöter ska utvidgas något. vårt förslag ska parternas bestämmande inflytande i frågan tas bort. Nämnden ska kunna bestå av ordföranden ensam vid prövning av en fråga, som inte avgörs genom skiljedom, om det är tillräckligt med hänsyn till vad ärendet gäller. Vi föreslår också en utökad möjlighet för nämnden att pröva ett ärende i sak utan att något sammanträde hålls. parterna begär ett sammanträde och nämnden bedömer att något sådant inte heller behövs, ska nämnden få avgöra ärendet på handlingarna. Vi föreslår att även hyres- och arrendenämnderna ska tillämpa den genom reformen En modernare rättegång (EMR-reformen) införda bestämmelsen om dokumentation med ljud och bild av ett förhör. Nämnderna ska därmed som huvudregel dokumentera en berättelse som lämnas i bevissyfte genom en sådan upptagning. iakttagelserna från en besiktning föreslår vi dock att nämnderna även i fortsättningen ska bestämma hur redovisningen lämpligen bör ske. Genom EMR-reformen utvidgades också systemet med pröv- Vi föreslår att det även när det gäller nämndernas beslut ska införas ett krav på prövningstillstånd för överprövning i hovrätten. kan en del av nämndernas beslut inte överklagas. Vi föreslår att detta överklagandeförbud delvis ska tas bort. Det ska bli möjligt att överklaga beslut om dispenser enligt arrendelagstiftningen, om förbehåll vid block- uthyrning och om avstående från besittningsskydd. När det gäller ärenden om lägenhetsbyte och andrahandsuthyrning föreslår vi att hyresnämnden i ärenden med särskilt prejudikatintresse ska kunna tillåta ett överklagande genom en s.k. ventil. Vi föreslår att ska få skriva av ett hyresmål om en klagande uteblir från en förhandling eller förrättning för syn på stället eller inställer sig endast genom ombud. 2018/19:66 Bilaga 4 Enligt vårt förslag ska en person som hörs i nämnden alltid ha rätt till ersättning för inställelsen och att få ersättningen fastställd av nämnden. En part ska som huvudregel betala ersättningen till en person som parten har åberopat. Vi föreslår att parterna i nämnden även framöver ska svara för sina egna kostnader i anledning av förfarandet. Nämnden ska dock få tillämpa 18 kap. 6 § och förplikta en part att ersätta en motparts kostnader, som parten vållat genom vårdslös eller försumlig processföring. Vi bedömer att handläggningen i hyres- och arrendenämnden även i fortsättningen bör vara avgiftsfri. Vi föreslår också att det ska införas kvalifikationskrav för ombud och att ett beslut om avflyttningsåläggande inte längre ska förutsätta ett särskilt yrkande. Slutligen föreslår vi att det ska framgå att skyldigheten att betala hyra kvarstår under hela den tid som uppskov med avflyttningen har medgetts, oavsett om hyresgästen väljer att flytta innan har löpt ut. Nämnderna har av tradition en förhållandevis omfattande upplysningsverksamhet. Den grundar sig på förvaltningslagens (1986:223) regler om serviceskyldighet men verkar vara mer omfattande än vad dessa regler kräver. Upplysningsverksamheten fyller en viktig funktion. Vi har övervägt om nämndernas upplysningsverksamhet bör bedrivas av någon annan. I allmänhet fullgörs dock serviceskyldigheten bäst och billigast av den myndighet som handlägger de aktuella ärendena. Dessutom värdesätter nämnderna interaktiviteten mellan upplysningen och ärendehanteringen. Av bl.a. dessa skäl bedömer vi att upplysningsverksamheten även framöver bör bedrivas av nämnderna. Den bör dock i princip helt utföras av handläggarna. Upplysningen håller hög kvalitet men det finns utrymme för förbättringar, t.ex. genom att göra verksamheten mer enhetlig. Enligt vår uppfattning har en samordnad upplysning bäst förutsättningar att både effektivisera verksamheten och att underlätta uppfyllelsen av de kvalitativa målen om god tillgänglighet, korrekt information och korrekt Vi föreslår därför att samtliga nämnders upplysningsverksamhet ska samordnas. i ska ansvara för samordningen och nämnderna ska fördela tjänstgöringen i upplysningen mellan sig. Enligt vår bedömning bör nämndernas webbplatser byggas ut och utgöra basen i upplysningen. Utgångspunkten bör vara att allmänheten ska hitta den efterfrågade informationen där. Nämnderna besparas på så sätt frågor och informationen uppfyller lättare kraven på att vara enhetlig, objektiv och på en generell nivå. Som ett komplement till webbplatserna kan allmänheten ställa frågor per telefon och e-post. Vi föreslår att telefonupplysningen ska vara öppen varje vardag och nås på ett för hela landet gemensamt telefonnummer. Allmänna frågor per e-post ska kunna skickas till en gemensam funktionsbrevlåda. Nämnderna bör på olika sätt kvalitetssäkra den samordnade upplysningen, t.ex. genom att ta fram samtalsmanualer och bemötandeguider, och kontinuerligt utvärdera verksamhetens effektivitet. Vårt förslag beträffande de större nämndernas samordning med en tingsrätt förutsätter praktiska förberedelser, som vi föreslår ska ske inom ramen för ett genomförandeprojekt hos . Det är därför lämpligt att det överlåts på regeringen att bestämma tidpunkten för ikraftträdandet av dessa lagändringar. Vårt förslag om en samordnad upplysning förutsätter ett motsvarande genomförandeprojekt och vi avstår därför från att föreslå ett datum för ikraftträdandet. När det gäller förfarandet och delegation föreslår vi att författningsändringarna ska träda i kraft . Vi föreslår att äldre föreskrifter ska gälla beträffande krav på prövningstillstånd vid överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet. I övrigt bedömer vi att det saknas behov av övergångsbestämmelser. 2018/19:66 Bilaga 4 Våra förslag kommer att innebära ett mer effektivt utnyttjande av resurser och kompetens, en mindre sårbar organisation och en mer ändamålsenlig och effektiv handläggning. Omloppstiderna kan förkortas, kvaliteten kan höjas och kostnaderna för framför allt det allmänna kan minska. Den samordnade upplysningsverksamheten kommer att effektivisera verksamheten och ytterligare förbättra kvaliteten. kan samordningen också medföra något lägre kostnader för verksamheten. Förberedelsen inför ikraftträdandet av våra förslag kommer innebära vissa kostnader. Vi bedömer dock att dessa är förhållandevis låga och får därför rymmas inom ramen för befintliga anslag. 2018/19:66 Bilaga 5 Förslag till lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrivs att 8 kap. 31 och 31 a §§ och 12 kap. 52 och 70 §§ jordabalken1 ska ha följande lydelse. uppskov med avträde enligt 9 kap. uppskov med avträde enligt 9 kap. 12 b eller 13 § eller 10 kap. 6 a § 12 b eller 13 § eller 10 kap. 6 a § enligt 9 kap. 14 § eller i fråga som enligt 9 kap. 14 § eller i fråga som avses i 9 kap. 17 a, 18, 21, 21 a, 31 avses i 9 kap. 2, 3, 7, 17, 17 a, 18, eller 31 b § eller 11 kap. 6 b § får 21, 21 a, 31 eller 31 b §, 10 kap. 2, överklagas till den hovrätt inom 3, 4 eller 7 § eller 11 kap. 2 eller 6 vars domkrets arrendenämnden är b § får överklagas till den hovrätt ärende enligt 9 kap. 2, 3, 7 eller 17 §, 10 kap. 2, 3, 4 eller 7 § eller 11 kap. 2 § får inte överklagas. Vid överklagande av arrende- Vid överklagande av arrende- nämndens beslut tillämpas, om inte annat sägs, de regler i lagen inte annat sägs, de regler i lagen (1996:242) om (1996:242) om domstolsärenden som gäller vid överklagande av en som gäller vid överklagande av en Prövningstillstånd krävs inte för Balken omtryckt 1971:1209. 12 kap. omtryckt 1984:694. Senaste lydelse 2005:1058. Ändringen innebär bl.a. att andra stycket tas bort. Senaste lydelse 2005:1058. Ändringen innebär att andra stycket tas bort. Beslut av hyresnämnden i frågor som avses i 1 § sjätte stycket, 11 § första stycket 5, 16 § andra stycket, 18 a–f §§, 18 h §, 23 § andra stycket, 24 a, 34, 36, 37, 45 a, 49, 52, 54, 55 e, 56, 62 eller 64 § får överklagas från den dag beslutet meddelades.Beslut av hyresnämnden i frågor som avses i 35, 40 eller 59 § får inte överklagas. får dock tillåta att ett beslut som avses i 35 eller 40 § överklagas, om det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att överklagandet prövas av hovrätten. att hyresavtalet skall upphöra att gälla, får i beslutet skäligt hyresavtalet ska upphöra att gälla,