prop · H70331 · 2019-10-23 00:00:00 — konstaterar vidare att regleringen brister när det gäller rätten till domstolsprövning av civila rättigheter enligt . Myndigheten har bedömt att en utökning av byggnadsarean enligt förslaget förutsätter att de rättsliga bristerna i regelverket hanteras. föreslår att de brister som finns i den rättsliga regleringen av åtgärder som har undantagits från kravet på bygglov, men som kräver anmälan, bör åtgärdas genom begränsade ändringar inom ramen för nuvarande system med anmälningsplikt. Regeringen delar bedömningen att det i och för sig finns brister i regleringen som behöver lösas, bl.a. i fråga om närboendes rätt till domstolsprövning, men instämmer i bl.a. tingsrätts (mark- och miljödomstolen) bedömning att det bör finnas lämpligare sätt att lösa de brister som framhållit. Myndighetens förslag till lösning av dessa brister bör därför inte genomföras. Mot bakgrund av bl.a. vad som har framkommit i analys avser Prop. 2019/20:31 regeringen att se över regleringen om bygglov m.m. i ett större samman- Flera remissinstanser har framhållit att en sådan översyn bör göras innan den tillåtna byggnadsarean för komplementbostadshus utökas. är den ändring som föreslås, och som innebär att komplementbostadshus blir ett mer attraktivt boendealternativ, mycket efterfrågad och ett verktyg för att tillgodose det stora behovet av bostäder. Utökningen av byggnadsarean är dessutom av begränsad omfattning. Vid en samlad bedömning anser regeringen, med hänsyn till det stora behovet av den aktuella utvidgningen, att det framstår som mest ändamålsenligt att genomföra förslaget om att utöka den tillåtna byggnadsarean för komplementbostadshus utan att invänta resultatet av den ovan angivna översynen. kan berörda med stöd av rättspraxis överklaga ett positivt startbesked för att få sina eventuella motstående intressen prövade. Regeringens förslag: Lagändringen ska träda i kraft . Regeringens bedömning: Det finns inget behov av övergångs- Rapportens förslag och bedömning: Varken förslag eller bedömningar redovisas avseende tidpunkten för ikraftträdandet respektive behovet av övergångsbestämmelser. Remissinstanserna har inte framfört några synpunkter. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Den föreslagna ändringen bör träda i kraft , vilket bedöms vara . Bestämmelsen bör bli generellt tillämplig när den träder i kraft. Det finns därför inte något behov av övergångsbestämmelser. Den som vid lagens ikraftträdande har ett pågående ärende om bygglov för uppförande av en byggnad som omfattas av förslaget kan välja att låta den processen fortgå, och invänta ett beslut, eller återkalla sin ansökan och i stället lämna in en anmälan avseende åtgärden. Den som har lämnat in en anmälan avseende en mindre byggnad än vad förslaget medger kan välja att återkalla sin anmälan och lämna in en ny. Även om förslaget förväntas leda till fler och större komplementbostadshus har det endast en begränsad påverkan på de natio- kulturmiljömålen, generationsmålet, miljökvalitetsmålen, främst 2019/20:31 God bebyggd miljö, och det nationella målet för arkitektur, form och design. Även påverkan på allmänna intressen såsom kulturmiljövärden och försvarsintressen bedöms vara liten. I detta sammanhang bör framhållas att förslaget endast gäller uppförande av komplementbostadshus och att krav på bygglov alltjämt kommer att gälla inom särskilt värdefulla bebyggelseområden samt inom eller i anslutning till områden som är av riksintresse för totalförsvaret om det är fråga om flygplatser och övnings- eller skjutfält. Den föreslagna ändringen innebär, som i påpekar, att behöver förnya sina vägledningar för berörda aktörer för att underlätta tillämpningen. Att myndigheten ska tillhandahålla nödvändiga väglednings-, kompetens- och informationsinsatser följer av dess grunduppdrag och regeringsuppdraget om att myndigheten ska bidra till att skapa en enhetlig och effektiv tillämpning av i hela landet (N2016/07801/PBB). har bedömt att förslagen i rapporten inte medför några större konsekvenser för domstolarna, vilket ifrågasätts av (mark- och miljödomstolen). Enligt domstolen kan en urholkning av innehållet i detaljplanerna leda till granntvister och överklaganden som bl.a. belastar domstolarna. Regeringen, vars förslag är begränsat till komplementbostadshus, bedömer att förslaget endast kan antas medföra en marginell ökning av antalet mål om överklagade startbesked i domstolarna. Sammanfattningsvis bedöms konsekvenserna av förslaget för statens del vara små. Enligt 14 kap. 3 § regeringsformen bör en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den. pekar bl.a. på att många och relativt omfattande åtgärder som får strida mot planbestämmelser innebär att det s.k. kommunala planmonopolet urholkas, vilket gör det svårare för kommunerna att styra över bebyggelseutvecklingen och förutse påverkan på bl.a. arkitektur, infrastruktur och andra samhällsfunktioner. Detta kan även anses innebära en inskränkning i den kommunala självstyrelsen. Regeringen bedömer dock att förslaget inte får mer än marginella ytterligare konsekvenser för kommunernas planmonopol, eftersom innebörden endast är att den maximala byggnadsarean för komplementbostadshusen utökas med . Övriga regler för komplementbostadshusen som på olika sätt kan sägas röra den kommunala självstyrelsen påverkas inte. Syftet med förslaget, att möjliggöra fler komplementbostäder med en högre boendekvalitet, kan inte heller åstadkommas på ett, för den kommunala självstyrelsen, mindre ingripande sätt. Mot denna bakgrund gör regeringen bedömningen att förslaget utgör ett proportionerligt och berättigat ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Förslaget kan dessutom medge mer ändamålsenliga komplementbostadshus vilket kan leda till mindre kritik av gällande detaljplaner och områdes- Förslaget kan innebära att fler vill uppföra komplementbostadshus, Prop. 2019/20:31 vilket innebär att byggnadsnämnderna får ett ökat antal anmälningar. ningen bedöms dock bli relativt liten, eftersom det rör sig om en justering av befintligt regelverk. Det är dock tänkbart att det i ett inledande skede med nya regler kan uppstå ett högre söktryck då många kan antas avvakta till dess de nya reglerna börjar gälla. bedöms det dock som sannolikt att antalet ärenden kommer att plana ut. ger kommunerna rätt att ta ut avgifter så att kommunen kan täcka kostnaderna för alla åtgärder som normalt ingår i ärenden om anmälan. En större ökning av antalet anmälningsärenden av mer komplex natur skulle kunna leda till att enskilda kommuner får svårt att uppfylla lagkravet att handlägga anmälningsärenden , vilket i sin tur kan medföra krav på reducerad avgift för anmälan och därmed ekonomiska konsekvenser för kommunen. Sådana konsekvenser bör dock bli mindre vanliga mot bakgrund av den ovanstående bedömningen avseende ökningen av antalet ärenden, och eftersom kommunen har rätt att förlänga tidsfristen en gång med högst om det är nödvändigt på grund av handläggningen eller utredningen i ärendet. Om fler och större byggnader uppförs kan det medföra en större påverkan på omgivningens intressen, bl.a. avseende utsikt och insyn för närboende. Dessa intressen kan enskilda, med stöd av rättspraxis, föra fram och få prövade inom ramen för ett överklagande av det startbesked som byggnadsnämnderna ger. Tillsynsärendena bedöms därmed inte öka med anledning av förslaget. Behovet av kompetens för att bedöma påverkan på stadsmiljön kan dock komma att öka i takt med att fler och större byggnader uppförs. Om fler vill uppföra sådana byggnader som omfattas av förslaget innebär det, som bl.a. SKL konstaterar, även ett ökat rådgivningsbehov som byggnadsnämnderna behöver möta. Möjligheten att få uppföra komplementbostadshus kommer även fortsättningsvis att prövas genom ett bygglovsförfarande inom särskilt värdefulla bebyggelseområden. För att skiljelinjen mellan de byggnader som kräver bygglov och de som inte gör det ska vara tydlig och tillämpbar krävs att kommunerna inventerar och tillhandahåller underlag som redovisar vilka områden inom kommunen som anses särskilt värdefulla. I detta avseende innebär förslaget ingen förändring jämfört med nuvarande regelverk. Sammanfattningsvis bedöms konsekvenserna för kommunernas del vara av begränsad omfattning och endast föranleda marginella kostnadsökningar. Företag som tillverkar, säljer eller utför arbeten med komplementbostadshus berörs av förslaget. Förslaget innebär fler möjliga alternativa utformningar av byggnaderna och att komplementbostadshuset blir ett mer intressant och attraktivt boendealternativ, vilket kan öka efterfrågan på dessa företags tjänster och produkter. Det kan därmed bli mer intressant att bygga, tillverka och sälja komplementbostadshus. I de fall företag 2019/20:31 agerar som byggherrar får förslagen samma konsekvenser som beskrivs i avsnitt 6.4. Förslaget får störst betydelse för den som vill uppföra en sådan större byggnad som omfattas av förslaget och för den som kan komma att bo i en sådan större bostad. Förslaget innebär, förutom mer boyta, i enlighet med vad som anförts i avsnitt 4, även fler möjliga utformningar, planlösningar och möbleringsalternativ och att bostaden kan vara mer självständig i förhållande till huvudbyggnaden. Detta kan leda till en bättre boendekvalitet och större möjligheter till att få en sådan bostad uthyrd. Förslaget kan således leda till fler bostäder, särskilt i områden där behovet av bostäder är stort. De positiva konsekvenserna av att få tillgång till en bostad är stora. Andra enskilda kan beröras av förslaget, t.ex. i egenskap av grannar. Den utökade byggnadsarean kan typiskt sett leda till större olägenheter för omgivningen, t.ex. i fråga om insyn och utsikt. Om förslaget leder till att fler sådana byggnader uppförs, ökar typiskt sett även antalet fall av upplevda olägenheter. Regeringen bedömer dock att förslaget, mot bakgrund av att åtgärden även fortsättningsvis kräver en anmälan till och att förslaget endast innebär en utökning av byggnadsarean med , endast i ett begränsat antal fall kan leda till fler och större olägenheter av väsentlig betydelse. För personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga innebär förslaget positiva konsekvenser. Att byggnadsarean för komplementbostadshus utökas med förbättrar förutsättningarna för att de byggs tillgängliga och användbara för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Att förslaget endast gäller komplementbostadshus får även positiva styrningseffekter ur ett tillgänglighetsperspektiv. Förslaget till lag om ändring i (2010:900) 9 kap. Bygglov, rivningslov och marklov m.m. Undantag för en- och tvåbostadshus inom och utanför detaljplan 4 a § Trots 2 § krävs det inte bygglov för att, i omedelbar närhet av ett en- eller tvåbostadshus, uppföra eller bygga till en byggnad som 1.avses utgöra antingen en särskild bostad (komplementbostadshus) eller en komplementbyggnad, 2.tillsammans med övriga byggnader som har uppförts på tomten med stöd av denna paragraf inte får en större byggnadsarea än i fråga om ett komplementbostadshus eller i fråga om en komplementbyggnad, 3.har en taknockshöjd som inte överstiger , 4.inte placeras närmare gränsen än , och 5.i förhållande till en järnväg inte placeras närmare spårets mitt än . Det krävs inte heller bygglov för att ändra en komplementbyggnad till ett sådant komplementbostadshus som avses i första stycket. En åtgärd som avses i första eller andra stycket får vidtas närmare gränsen än , om de grannar som berörs medger det. Sådan åtgärd får även vidtas närmare spårets mitt än om järnvägens infrastrukturförvaltare medger det. Paragrafen, som innehåller bestämmelser om undantag från kravet på bygglov i 2 §, behandlas i avsnitt 4. Av ändringen i första stycket 2 följer att den tillåtna byggnadsarean för komplementbostadshus utökas från 25,0 till 30,0 kvadratmeter. Ändringen innebär att ett komplementbostadshus får uppföras utan bygglov om byggnaden, tillsammans med övriga byggnader som har uppförts på tomten med stöd av paragrafen, inte får en större byggnadsarea än . Detta innebär att om det finns en komplementbyggnad på tomten, som har uppförts med stöd av undantaget i 9 kap. 4 a § PBL, är det tillåtet att bygga ett komplementbostadshus på samma tomt utan bygglov. Om det däremot finns ett komplementbostadshus på tomten som har uppförts med stöd av undantaget i paragrafen är det inte tillåtet att utan bygglov bygga en komplementbyggnad på samma tomt. 2019/20:31 Bilaga 1 Sammanfattning av , utvändiga ändringar och anmälan – analys och förslag (Rapport 2018:17) Regeringen har gett i uppdrag att utreda förutsättningarna för att utöka byggnadsarean från 25,0 till 30,0 kvadratmeter för bygglovsbefriade komplementbyggnader och komplementbostadshus. I uppdraget har det ingått att genomföra en bred analys av frågan om domstolsprövning av de bygglovsbefriade åtgärder som infördes genom prop. 2013/14:127 (s.k. Attefallsåtgärder) samt att utreda förutsättningarna för en sammanläggning och förenkling av bestämmelserna om bygglovsbefriade åtgärder för en- och tvåbostadshus enligt 9 kap. 4–4 e §§ . analys visar att den nuvarande rättsliga regleringen av Attefallsåtgärder brister när det gäller rätten till domstolsprövning av civila rättigheter enligt Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Av analysen framgår också att de mål och motiv som låg till grund för att införa lovbefrielse för Attefallsåtgärder uppnås endast i begränsad utsträckning. Lovbefrielsen har t.ex. i praktiken lett till förhållandevis få ytterligare faktiska bostäder. Under förutsättning att de nuvarande rättsliga bristerna i PBL åtgärdas anser att det finns förutsättningar att ändra den storleksmässiga begränsningen av lovbefriade komplementbostadshus och komplementbyggnader i 9 kap. 4 a § från 25,0 till 30,0 kvadratmeter. Det kan göra dem mer attraktiva att använda som bostad. Undantaget för komplementbostadshus och andra komplementbyggnader bör samordnas med undantaget för att göra en tillbyggnad enligt 9 kap. 4 b § på så sätt att de även fortsättningsvis tillsammans inte får överstiga . För att skapa större enhetlighet mellan undantagen för Attefallsåtgärder föreslår också att tillbyggnader enligt 9 kap. 4 b § ska ändras till att gälla tillbyggnader om högst byggnadsarea i stället för bruttoarea. anser dessutom att grannemedgivande ska vara skriftliga och bifogas anmälan och att det ska förtydligas att Attefallsåtgärder enbart avser kompletteringar till befintliga en- och tvåbostadshus. Utöver ovan behandlar rapporten även ändrad lovplikt för byte av färg och utvändiga material samt förenklingar av krav på anmälan. 2019/20:31 Bilaga 2 Härigenom föreskrivs i fråga om (2010:900) att 9 kap. 4 a § ska ha följande lydelse. Trots 2 § krävs det inte bygglov Trots 2 § krävs det inte bygglov för att, i omedelbar närhet av ett en- för att, i omedelbar närhet av ett eller tvåbostadshus, uppföra eller befintligt en- eller tvåbostadshus, bygga till en byggnad som uppföra eller bygga till en byggnad 1.avses utgöra antingen en särskild bostad (komplementbostadshus) eller en komplementbyggnad, 2. tillsammans med övriga bygg- 2. tillsammans med övriga bygg- nader som har uppförts på tomten nader som har uppförts på tomten med stöd av denna paragraf inte får med stöd av denna paragraf inte får 3. tillsammans med en tillbygg- nad enligt 4 b § första stycket 1 inte får en större byggnadsarea än 3. har en taknockshöjd som inte 4. har en taknockshöjd som inte 4. inte placeras närmare gränsen 5. inte placeras närmare gränsen 5. i förhållande till en järnväg förhållande till en järnväg inte placeras närmare spårets mitt inte placeras närmare spårets mitt Det krävs inte heller bygglov för att ändra en komplementbyggnad till ett sådant komplementbostadshus som avses i första stycket. En åtgärd som avses i första eller En åtgärd som avses i första eller andra stycket får vidtas närmare andra stycket får vidtas närmare gränsen än , om de gran- gränsen än , om de gran- nar som berörs medger det. nar som berörs skriftligen medger åtgärd får även vidtas närmare spå- Sådan åtgärd får även vidtas rets mitt än om järn- närmare spårets mitt än tare medger det. 2019/20:31 Bilaga 3 Efter remiss har yttrande över , utvändiga ändringar och anmälan – analys och förslag (Rapport 2018:17) inkommit från kommun, , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), , , , Försvarsmakten, , Havs- och vattenmyndigheten, ombudsmän (), , Kulturmiljöfrämjandet, Kungl. Tekniska högskolan (KTH), Lantmäteriet, i , i , i , i , i , i , kommun, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, kommun, , kommun, , , Statens centrum för arkitektur och design (ArkDes), Allmännyttiga Bostadsbolag (), , kommun, , kommun, (), , (Mark- och ), , Arkitekter, (SKL), , (mark- och miljödomstolen), , , (mark- och miljödomstolen), Västarvet och . , , , Delaktighet Handlingskraft Rörelsefrihet (DHR), Faluns kommun, Fastighetsägarna , Funktionsrätt , , Föreningen och Byggnadsnämndssekreterare, Föreningen , kommun, kommun, , kommun, IQ samhällsbyggnad, , , , Kvinnors byggforum, Lika Unika, kommun, i , kommun, kommun, , kommun, PRO, ska leva, Samhällsbyggarna, kommun, läns landsting, Småkom, kommun, SPF Seniorerna, , , , Byggindustrier, , , , , , Trä- och möbelföretagen, , kommun, kommun, läns museum, och har inbjudits att lämna synpunkter, men avstått från att yttra sig. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 9 kap. 4 a § (2010:900) ska ha följande lydelse. Trots 2 § krävs det inte bygglov för att, i omedelbar närhet av ett en- eller tvåbostadshus, uppföra eller bygga till en byggnad som 1.avses utgöra antingen en särskild bostad (komplementbostadshus) eller en komplementbyggnad, 2.tillsammans med övriga bygg- 2. tillsammans med övriga bygg- nader som har uppförts på tomten nader som har uppförts på tomten med stöd av denna paragraf inte får med stöd av denna paragraf inte får en större byggnadsarea än 25,0 en större byggnadsarea än 25,0 kvadratmeter i fråga om en komple- mentbyggnad eller 30,0 kvadrat- meter i fråga om ett komplement- 3.har en taknockshöjd som inte överstiger , 4.inte placeras närmare gränsen än , och 5.i förhållande till en järnväg inte placeras närmare spårets mitt än . Det krävs inte heller bygglov för att ändra en komplementbyggnad till ett sådant komplementbostadshus som avses i första stycket. En åtgärd som avses i första eller andra stycket får vidtas närmare gränsen än , om de grannar som berörs medger det. Sådan åtgärd får även vidtas närmare spårets mitt än om järnvägens infrastrukturförvaltare medger det. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2014:477 2019/20:31 Bilaga 5 Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet . Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i (2010:900). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunniga , biträdd av departementssekreteraren . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: Av lagrådsremissen framgår att en översyn ska göras av lagstiftningen i fråga om bl.a. närboendes möjlighet till domstolsprövning. Lagrådet, som konstaterar att det är angeläget att översynen genomförs, lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2019/20:31 Större komplementbostadshus