prop · H60352 · 2019-02-26 00:00:00 — 110Jordbruksverkets webbplats, se Handlingsplaner för landsbygdsprogrammet, , hämtad . 111Exempelvis Regional handlingsplan för landsbygdsprogrammet och havs- och fiskeriprogrammet, i , och Regional handlingsplan , i . 112Sametingets handlingsplan för landsbygdsprogrammet 2014–2020. 113Skogsstyrelsens handlingsplan för landsbygdsprogrammet 2014–2020, version . 114Tillväxtverkets handlingsplan för landsbygdsprogrammet 2014–2020. R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E Stödmyndigheterna ska ta fram handlingsplaner som ska vara styrande för respektive myndighets arbete med prioriteringar inom företags- och projektstöd. Arbetet med de första handlingsplanerna i programperioden föregicks av s.k. swot-analyser där regionala behov identifierades. Prioriteringarna i handlingsplanerna ska bidra till att målen i landsbygdsprogrammet uppnås.115 Handlingsplanerna tas fram i samverkan med regionala partnerskap eller referensnätverk och godkänns av . I handlingsplanerna framgår exempelvis vilka kriterier som används för urval av ansökningar om företags- och projektstöd. I handlingsplanerna anges även om ansökningar handläggs löpande eller i beslutsomgångar alternativt via utlysningar. 3.3.2 Begränsat regionalt inflytande Partnerskapen på regional nivå, arbetet med regionala swot-analyser och de regionala handlingsplanerna kan ses som konkretiseringar av den ambition om hänsyn till regionala förutsättningar som regeringen uttalade inför programperioden. I budgetpropositionen 2013 framgår att lokala och regionala förutsättningar skulle utgöra utgångspunkter för de ESI-finansierade programmen i Sverige.116 Regionala behov var inte styrande i medelsfördelningen När landsbygdsprogrammet beslutades och medlen för företags-och projektstöd fördelades ut på de olika stödmyndigheterna beaktades dock inte vad som framkommit om behoven i de regionala swot-analyserna.117 Visserligen finns det regionala urvalskriterier som används vid bedömningen av ansökningar om vissa stöd och som speglar regionala prioriteringar. Men är tydligt med att prioriteringarna i de regionala handlingsplanerna främst ska bidra till att uppfylla de övergripande målen med landsbygdsprogrammet.118 Begränsad koppling till regionala mål Förhandsutvärderingen av landsbygdsprogrammet påpekade att det saknades tydliga kopplingar till regionala mål, men hänvisade till att de regionala handlingsplanerna ännu inte var klara och att kopplingen 115Jordbruksverkets webbplats, se Handlingsplaner för landsbygdsprogrammet, , hämtad . 2012/13:1 utgiftsområde 19, bet. 2012/13:NU2, rskr. 2012/13:127. 117Intervju med företrädare för ledningen av landsbygdsprogrammet, , och intervju med företrädare för , . 118Jordbruksverkets webbplats, se Handlingsplaner för landsbygdsprogrammet, , hämtad . 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N eventuellt skulle komma att synas där.119 Företrädare för stödmyndigheterna, främst länsstyrelserna, och för de regionala partnerskapen har i granskningen framfört att de upplever att de stora arbetsinsatser som gjordes med swotanalyserna inte avspeglas i de regionala handlingsplanerna. De upplever vidare att de, efter att de första regionala handlingsplanerna tagits fram, har begränsade möjligheter att påverka programmet och att de inte har något inflytande över exempelvis programändringar.120 utvärderingar visar på brister i regional anpassning Utvärderingen av ESI-fonderna pekade på brister i den regionala samverkan och möjligheterna till regionala anpassningar. Framför allt gällde detta landsbygdsprogrammet. Slututvärderingen av landsbygdsprogrammet för perioden –2013 visade på bristande koppling mellan å ena sidan europeiska och nationella mål och å andra sidan regionala mål. Utvärderarna ansåg att det behövdes större medvetenhet om regionala förutsättningar och större möjlighet att utgå från dessa när programmet utformas.121 3.4 Sammanfattande iakttagelser och bedömningar •Utformningen av de nationella landsbygdsprogrammen styrs av , med visst handlingsutrymme för medlemsländerna att välja inriktning och fördelning av medel. Inför den pågående programperioden fanns ambitioner om förenklingar, både från EU:s och sida, och om att landsbygdsprogrammet skulle bli mer resultatinriktat och fokuseras på ett fåtal prioriteringar. •Regelverket på EU-nivån kom dock att bli omfattande och detaljerat. Det svenska landsbygdsprogrammet kom heller inte att fokusera på ett fåtal prioriteringar, trots att visst handlingsutrymme fanns. Programmet består istället av ett stort antal åtgärder som förväntas bidra till ett flertal olika mål på olika nivåer. •Den arbete med att ta fram det svenska landsbygdsprogrammet utgick inte från något strategiskt underlag utan ersattes med den fondgemensamma partnerskapsöverenskommelsen. 119Sweco, Förhandsutvärdering av landsbygdsprogrammet 2014–2020, . 120Intervjuer med företrädare för länsstyrelserna i län, , , , , och , samt med företrädare för de regionala partnerskapen i , , och , . 121Jordbruksverket, Slututvärdering av det svenska landsbygdsprogrammet 2007–2013, delrapport , Synteser för en hållbar landsbygdsutveckling, utvärderingsrapport 2016:5. R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E •Utifrån det nationella handlingsutrymmet i valde den att inkludera de flesta av EU:s tematiska mål och fokusområden samt två tredjedelar av åtgärderna. Därutöver ingår nationella satsningar i landsbygdsprogrammet, så som livsmedels- och bredbandsstrategierna. Dessa val innebär sammantaget att det svenska landsbygdsprogrammet är brett med ett stort antal åtgärder. •För att förverkliga ambitionen om hänsyn till regionala förutsättningar inrättades exempelvis regionala partnerskap som bland annat deltog i arbetet med regionala swot-analyser och regionala handlingsplaner för företags- och projektstöd. De identifierade regionala behoven har dock i begränsad utsträckning tagits tillvara . Enligt innebär landsbygdsprogrammets komplexitet med mål på olika nivåer och ett stort antal åtgärder att det är otydligt vilka mål de olika åtgärderna ska bidra till. Det gör det också svårt att bedöma i vilken utsträckning olika mål uppfyllts. Restriktionen i mot att flytta medel mellan åtgärder, utan programändring, gör det dessutom svårare att styra mot programmets mål. Det stora antalet åtgärder i programmet medför att handläggningen av stödärenden blir administrativt betungande med långa handläggningstider och ökade administrativa kostnader som följd. Det stora antalet åtgärder med i flera fall lite medel att fördela till de stödsökande, innebär dessutom att möjligheten att nå effekter i form av landsbygdsutveckling minskar. Enligt har de identifierade regionala behoven endast i begränsad utsträckning beaktats när de delar av programmet som gäller företags- och projektstöd utformades och när budgeten för dessa stöd fördelades. Dessutom är möjligheterna till regionalt inflytande begränsade under den pågående programperioden, t.ex. avseende ändringar i programmet. 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4 Uppföljning och utvärdering Uppföljning och utvärdering är en betydande del av genomförandet av landsbygdsprogrammet och ska säkerställa att programmets mål kan nås och att medlen i programmet utnyttjas effektivt. Kapitlet inleds med en beskrivning av om uppföljning och utvärdering och hur detta arbete har organiserats i . Därefter redovisas vad som framkommit vid genomgång av resultatinformation från det svenska landsbygdsprogrammet. 4.1 Kraven i och organiseringen i har ett EU-gemensamt s.k. övervaknings- och utvärderingssystem inrättats. Övervaknings- och utvärderingssystemet har som mål att visa vad landsbygdsutvecklingspolitiken uppnår, att bidra till bättre riktat stöd och att stödja lärandet om övervakning och uppföljning.122 har gått igenom hur arbetet med uppföljning och utvärdering av det svenska landsbygdsprogrammet har organiserats för att uppfylla kraven i . 4.1.1 Elektroniskt system för resultatrapportering I finns krav på att medlemsländerna ska ha ett elektroniskt system för att registrera och lagra alla uppgifter som behövs för resultatrapporteringen till EU-kommissionen.123 har utvecklat nya it-system För att uppfylla dessa krav har utvecklat nya it-system för ansökan, handläggning, utbetalning och uppföljning av EU-stöd. Utvecklingsarbetet inleddes för nya it-system och beräknas avslutas . Förutom att möjliggöra inrapportering till enligt de EU- gemensamma indikatorerna och utvärderingsfrågorna ska de nya it-systemen även göra det möjligt att effektivisera och förenkla ansökan om stöd och handläggning av stödärenden.124 Utvecklingen av it-systemen har varit förknippad med problem och stora förseningar (se även avsnitt 5.3.3) och med högre kostnader än beräknat.125 122Artiklarna 67 och 68 i förordning (EU) nr 1305/2013. 123Artikel 66.1 och artikel 70 i förordning (EU) nr 1305/2013. 124Intervju med företrädare för , . 125Statskontoret, ökade kostnader för administration av EU-stöd – konsekvenser och utmaningar, rapport 2016:25 och , Årsredovisning 2017. R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E Resultatinformation registreras direkt i it-systemen Det mesta av den information som behövs för uppföljningen och inrapporteringen till EU samlas i de ovannämnda it-systemen. Både de stödsökande och stödmyndigheterna registrerar de uppgifter som behövs direkt i systemen och informationen kan sedan sammanställas och ge värden på de indikatorer som ingår i avrapporteringen till EU och som även redovisas t.ex. i årsredovisningar. Exempelvis svarar de som ansöker om företags- och projektstöd direkt i den elektroniska ansökningstjänsten på frågan om hur många ytterligare arbetstimmar investeringen kommer att generera. Även uppgifter som stödmyndigheterna registrerar i handläggningssystemen, t.ex. om stödbelopp, ger information som kan sammanställas som indikatorvärden. Den registrerade informationen kan även användas för nationell uppföljning av t.ex. miljömål eller utveckling av bredbandsutbyggnaden.126 4.1.2 EU-gemensamma indikatorer och utvärderingsfrågor Enligt kraven i ska rapporteringen till ske utifrån ett antal gemensamma indikatorer och utvärderingsfrågor som preciseras i EU-förordningarna. 127 redovisade värden för de gemensamma EU- indikatorerna första gången i den årliga genomföranderapporten som skickades till kommissionen (se avsnitt 4.2.1). IEU-reglerna specificeras flera olika typer av indikatorer. Kontextindikatorerna gäller exempelvis befolkningstäthet och sysselsättningsgrad. Resultatindikatorerna avser exempelvis procentandel av jordbruksföretag som omfattas av en åtgärd. Utfallsindikatorerna gäller exempelvis antal deltagare i olika utbildningar. Därutöver finns målindikatorer, t.ex. om total andel jordbruksareal som ska omfattas av en viss åtgärd. Det finns sammanlagt 30 olika utvärderingsfrågor där medlemsländerna ska svara på i vilken utsträckning olika insatser bidragit till målen för respektive fokusområde. Medlemsländerna ska exempelvis svara på i vilken utsträckning insatser i landsbygdsprogrammet bidragit till att bevara den biologiska mångfalden, till att skapa arbetstillfällen och till att öka tillgång till informations- och kommunikationsteknik på landsbygden.128 Av de 30 frågorna ska 21 besvaras i den fördjupade årliga årsrapporten och samtliga 30 frågor i den fördjupade årliga årsrapporten . 126Intervju med företrädare för , . 127Artikel 69 i förordning (EU) nr 1305/2013 och bilagorna IV och V i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 808/2014. 128Bilaga V i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 808/2014. 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4.1.3 Utvärderingsplan och fristående utvärderingsexperter Enligt ska medlemsländerna ta fram en utvärderingsplan där bl.a. rutiner för och inriktningen på uppföljning och utvärdering under pågående programperiod ska beskrivas.129 Utvärderingarna ska genomföras av experter som är fristående från de inblandade myndigheterna.130 Utvärderingsplanen i det svenska programdokumentet Av utvärderingsplanen i det svenska programdokumentet framgår att resultaten från uppföljning och utvärdering ska tas tillvara under programmets gång och därmed bidra till ökad måluppfyllelse. Uppföljningen ska avse mål för insatser och omfattning. Utvärderingen ska fokusera på mål kopplade till resultat och effekter och ska också i möjligaste mån belysa effektiviteten.131 Utvärderingsverksamheten ska utgå från utvärderingsplanen. Utvärderingarna ska besvara de EU-gemensamma utvärderingsfrågorna och i övrigt behandla andra relevanta utvärderingsämnen.132 vid ska planera, samordna, administrera och upphandla utvärderingar i enlighet med . Det ska även initiera metodutveckling och vid behov delta i utvärderingarna.133 Kravet på oberoende utvärderingar uppfylls enligt genom att utvärderingssekretariatet är organisatoriskt separerat från de funktioner vid som är inblandade i stödhanteringen och genom att sekretariatet självständigt planerar utvärderingarna. En rådgivande forskargrupp är knuten till sekretariatet och kvalitetssäkrar utvärderingarna. Enskilda utvärderingar genomförs både av externa utvärderare, som upphandlats av utvärderingssekretariatet, och av medarbetare vid . Utvärderingarna publiceras i en egen rapportserie vid Jordbruksverket.134 4.1.4 Årliga genomföranderapporter till I anges att medlemsländerna ska skicka in årliga genomföranderapporter till som bl.a. ska innehålla information om utgifter per åtgärd och fokusområde, utfallet för olika 129Artikel 56 i förordning (EU) nr 1303/2013 och bilaga I del 1 punkt 9 till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 808/2014. 130Artikel 54.3 i förordning (EU) nr 1303/2013. 131Regeringskansliet, Landsbygdsprogrammet 2014–2020, senaste ändringsdatum 2018- 02-06. 132Regeringskansliet, Landsbygdsprogrammet 2014–2020, kapitel 9. 133Regeringsbeslut, Uppdrag att tillhandahålla ett sekretariat för utvärderingarna av landsbygds- och fiskeriprogrammen, , L2012/2576. 134Intervju med företrädare för , . R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E gemensamma indikatorer och en sammanfattning av vilka utvärderingar som gjorts enligt utvärderingsplanen.135 De rapporter som skickas in 2017 och 2019 ska vara mer utförliga och även innehålla information om framsteg i förhållande till mål och redovisning av svar på de gemensamma utvärderingsfrågorna.136 har skickat in årliga genomföranderapporter i enlighet med kraven (se avsnitt 4.2.1). Medlemsländerna ska enligt inrätta en övervakningskommitté som ska granska programmets genomförande och framsteg och försäkra sig om att programmet genomförs på ett ändamålsenligt sätt.137 Vidare ska årliga s.k. översynsmöten hållas mellan och varje medlemsland för att granska resultaten av programmet.138 Myndigheter och organisationer i övervakningskommitté för det svenska landsbygdsprogrammet ska enligt sin arbetsordning bl.a. rådfrågas om programändringar och godkänna de årliga genomföranderapporterna innan de skickas till . Kommittén sammanträder i regel . En statssekreterare vid är ordförande för kommittén. Vid kommitténs möten lämnar och stödmyndigheterna lägesrapporter om hur det går i programmet. Information om programändringar och ändringar i t.ex. urvalskriterierna är frågor som behandlas på mötena, liksom aktuella utvärderingar när så anses lämpligt. är ca 30 myndigheter och organisationer representerade i övervakningskommittén för landsbygdsprogrammet, däribland samtliga stödmyndigheter, andra berörda myndigheter samt intresseorganisationer såsom och Hela ska leva.140 Regeringen beslutar vilka organisationer som ska erbjudas att ingå i kommittén.141 135Artikel 50 i förordning (EU) nr 1303/2013, artikel 75 i förordning (EU) nr 1305/2013 samt artikel 15 och bilaga VII i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 808/2014. 136Bilagorna V och VII i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 808/2014. 137Artikel 47 och 49 i förordning (EU) nr 1303/2013 och artikel 74 i förordning (EU) nr 1305/2013. 138Artikel 51 förordning (EU) nr 1303/2013. 139Intervjuer med företrädare för , . 140Ledamöter i för landsbygdsprogrammet 2014–2020 (uppdaterad ), webbplats, se , , hämtad . 141Övervakningskommittén för landsbygdsprogrammet, Arbetsordning för övervakningskommittén för det svenska landsbygdsprogrammet 2014–2020. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4.1.6 kritik mot övervaknings- och utvärderingssystemet Slututvärderingen av det svenska landsbygdsprogrammet i förra programperioden, 2007–2013, menade att det var svårt att värdera programmets effektivitet eftersom kopplingen mellan mål och indikatorer var svag. Utvärderarna ansåg därför att kopplingen mellan mål och indikatorer i nästa programperiod borde ses över och att tydliga indikatorer borde utvecklas för att mäta om målen uppfylls. Utvärderarna menade exempelvis att det behövdes möjligheter att mäta kvalitativa aspekter för åtgärder inom kompetensutveckling och landsbygdsutveckling.142 Europeiska revisionsrätten granskade 2017 om för den nuvarande programperioden kan bidra till ökad resultatinriktning.143 Revisionsrätten kom fram till att de EU-gemensamma indikatorerna endast i begränsad omfattning kan användas för att bedöma om landsbygdsprogrammet är ändamålsenligt och effektivt. Revisionsrätten rekommenderade i sin rapport att inför nästa programperiod utvecklar resultatindikatorer som är bättre lämpade att bedöma resultaten och konsekvenserna av insatserna för landsbygdsutveckling. 4.2 Information om programmets resultat De EU-gemensamma indikatorerna och utvärderingsfrågorna (se avsnitt 4.1.2) används både för rapporteringen av resultat till och i den nationella uppföljningen av landsbygdsprogrammet. har gått igenom den information om resultat som redovisats till och i den nationella uppföljningen. 4.2.1 Redovisningen av resultat till Redovisningen av resultat i landsbygdsprogrammet sker främst i de årliga genomföranderapporterna till (se avsnitt 4.1.4). Värden för de gemensamma EU-indikatorerna redovisades första gången i den senaste årliga genomföranderapporten som skickades till kommissionen . Sen programstart har påverkat redovisningen av resultat Att redovisningen av resultat från det svenska landsbygdsprogrammet påbörjats relativt sent beror bl.a. på att. den sena programstarten, som innebar att många stöd öppnade för ansökan först . Därmed har få projekt och investeringar har kommit så långt att det finns något utfall att redovisa. Det hänger även samman med att handläggningen av stödansökningar varit 142Jordbruksverket, Slututvärdering av landsbygdsprogrammet 2007–2013 – en sammanfattning, rapport 2017:1. 143Europeiska revisionsrätten, Programplanering inom landsbygdsutveckling: mindre komplexitet och mer fokus på resultat behövs, särskild rapport nr 16, 2017. R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E förknippad med problem, som bl.a. medfört att beslut om att bevilja stöd försenats (se avsnitt 5.3). Enligt en rapport från Europeiska revisionsrätten har den sena programstarten fått till följd att av EU:s samlade medel för landsbygdsutveckling inte har utnyttjats av programperioden, dvs. När merparten av genomförandet på detta sätt koncentreras till den andra halvan av programperioden ökar, enligt Revisionsrätten, risken för att medlemsländerna lägger stort fokus på att utnyttja de anslagna medlen, istället för att fokusera på att nå målen.144 Redovisning av utfall på EU-gemensamma indikatorer De EU-gemensamma indikatorerna är grunden för redovisningen till EU- kommissionen om resultaten i det svenska landsbygdsprogrammet. Redovisningen har till stor del bestått av summeringar av utbetalt stöd per åtgärd och fokusområde. I den senaste årliga genomföranderapporten, som skickades till kommissionen , anges även värden på de flesta övriga utfallsindikatorer. Av rapporten framgår exempelvis att vid utgången av 2017 hade totalt 550 företag beviljats stöd för att omstrukturera eller modernisera sina företag (fokusområde 2A). Vidare hade totalt 86 arbetstillfällen skapats genom stöd till projekt som syftar till ekonomisk utveckling på landsbygden (fokusområde 6A).145 Redovisning av svar på EU-gemensamma utvärderingsfrågor När den fördjupade årliga rapporten skickades till fanns få utvärderingar som kunde utgöra underlag för svar på de 21 EU- gemensamma utvärderingsfrågorna. Svaren i den svenska rapporten, liksom i svaren från de flesta övriga medlemsländer, innehöll därför inte någon information om effekter eller bidrag till fokusområden, utan hänvisade till att utvärderingar pågår eller planeras i närtid.146 och har utvärderingar avslutats och nya utvärderingar inletts som har förutsättningar att besvara flera av utvärderingsfrågorna. 4.2.2 Nationell uppföljning av resultaten En stor del, , av landsbygdsprogrammets medel utgörs av svensk medfinansiering och flera stora nationella satsningar, såsom livsmedels- och bredbandsstrategierna, genomförs inom ramen för landsbygdsprogrammet. 144Europeiska revisionsrätten, Programplanering inom landsbygdsutveckling: mindre komplexitet och mer fokus på resultat behövs, särskild rapport nr 16/2017. 145Regeringskansliet, Årlig genomföranderapport för det svenska landsbygdsprogrammet, . 146Regeringskansliet, Årlig genomföranderapport för det svenska landsbygdsprogrammet – avsnitt 7, . 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Utöver det EU-gemensamma övervaknings- och utvärderingssystemet sker därför viss nationell uppföljning av programmet. Återrapportering till regeringen om landsbygdsprogrammets resultat Regeringen får information om landsbygdsprogrammets resultat genom att ta del av de årliga genomföranderapporterna som skickas till och genom att delta i möten och i översynsmöten med kommissionen. Vidare tas information om programmets resultat upp i de reguljära kontakterna med berörda svenska myndigheter. har exempelvis veckovisa avstämningar med och deltar vid behov i möten med lantbruksdirektörerna vid länsstyrelserna. Dialoggrupper med representanter för , och länsstyrelserna träffas 4–. Övriga källor till information är årsredovisning och andra rapporter från myndigheten.147 Redovisning i budgetpropositioner och skrivelser Redovisningen av programmets resultat i budgetpropositionerna har främst bestått av summeringar av utbetalt stöd per åtgärd och fokusområde. I budgetpropositionen gjordes även en redovisning av de EU- gemensamma indikatorerna, men inga värden angavs.148 Riktade nationella satsningar i landsbygdsprogrammet, exempelvis satsningar inom livsmedelsstrategin149, på turism150 och på utveckling av lokal service på landsbygden, följs upp inom respektive utgiftsområde i budgetpropositionerna. Stödet till bredbandsutbyggnad inom landsbygdsprogrammet har bl.a. följts upp i budgetpropositionerna och i en skrivelse till 2017. 151 Miljöersättningarna i landsbygdsprogrammet, som exempelvis ska bidra till att målet om ett rikt odlingslandskap kan nås, följs upp inom ramen för det svenska miljömålssystemet.152 147Intervju med företrädare för , . 2017/18:1, utgiftsområde 23, bet. 2017/18:MJU2, rskr. 2017/18:99. 149Näringsdepartementet, Ändring av uppdrag om riktade insatser inom landsbygdsprogrammet 2014– 2020, N2016/00265/HL.