prop · H60335 · 2019-01-25 00:00:00 — andel av framtida vinstutdelningar minskade . NIB uppfyllde 2016 och 2017 villkoren för vinstutdelning. Utdelningen uppgick till båda åren, varav ca tillföll . 5.3Förändringar i institutionernas låneramverk De internationella finansiella institutionernas låneramverk utgörs av en uppsättning regler som anger ramarna för respektive institutions långivning. Återkommande eller utifrån händelser i omvärlden ser institutionerna över ramverken och genomför förändringar. skapades en ny facilitet för policyrådgivning inom IMF, (), som kan liknas vid ett program utan finansiering. Faciliteten är tänkt att signalera ett förpliktande om reformer och katalysera finansiering från andra källor än IMF. Vidare har en översyn av IMF:s stöd till låginkomstländer som drabbats av naturkatastrofer också genomförts 2016 och 2017. Översynen ledde bl.a. till att maxbeloppet för två av IMF:s utlåningsfaciliteter höjdes, samt att tröskelvärdet för hur stora skador som krävs för ett land ska få låna, sänktes. IMF:s förebyggande faciliteter, har också setts över . Detta ledde bl.a. till att kraven för kvalificering för faciliteterna har höjts. föreslogs ett nytt kortsiktigt likviditetsinstrument men det fick inte tillräckligt stöd i . I Världsbanksgruppens låneramverk har inga större förändringar skett . Den kapitalhöjning som guvernörsstyrelsen beslutade om i , som nämns i avsnitt 5.2, kommer dock att medföra vissa förändringar kommande år. kommer exempelvis implementera ett nytt ramverk för finansiell hållbarhet i verksamheten, som bl.a. kommer att inkludera ett nytt mått på hur mycket banken får låna ut som bankens långsiktiga finansiella hållbarhet säkerställs. infördes också en ny prismodell för lån från där låntagarländernas löptidspremier varierar med inkomstnivån. I prismodellen finns en komponent som skyddar små, fragila och konfliktdrabbade länder samt länder som uppnår en viss utvecklingsnivå och övergår från till från prishöjningarna. 2018/19:35 oktober 2018 trädde (och ) nya ramverk för miljömässiga och sociala standarder i kraft. Beslut om införandet av ramverket fattades 2016. Syftet med ramverket är att förbättra utvecklingseffekten av finansiering från och och det lyfter bl.a. fram rättigheter för arbetstagare, resurseffektivitet, finansiella mellanhänder, icke-diskriminering och ansvarsutkrävande. har inga större förändringar gjorts av . Som framgår av avsnitt 5.1 genomfördes emellertid en signifikant utvidgning av 2015 i och med att EFSI introducerades. Tillgången till en EU-budgetgaranti via EFSI har haft stor påverkan på bankens insatser 2016–2018. och fram har EIB mobiliserat ca i extern finansiering, varav ca två tredjedelar från den privata sektorn. förlängdes programperioden för EFSI till 2020 och EFSI förväntas vid sitt slut ha mobiliserat totalt och skapat ca 1,4 miljoner jobb i EU. AIIB startade sin verksamhet 2016 och banken har fokuserat på att utveckla verksamheten samt på att ta fram strategier och policyer. Några centrala strategier är transportsektorstrategin, riskhanteringsstrategin och strategin för hållbar energi i . En diskussion om hur bankens låneramverk ska utformas pågår. kan av bankens insatser gå till medlemsländer utanför . Några sådana insatser har dock ännu inte beviljats. AIIB har skapat en specialfond som främst riktar sig till de länder som tar emot IDA-stöd. Medel ur fonden betalas ut som bidrag och ska finansiera tekniskt stöd för att förbereda projekt och projektansökningar. Vid utgången av 2017 bidrog tre medlemsländer till fonden (, och ) och ett mindre antal projekt finansieras från fonden. –2020 anger bankens strategiska inriktning och mål. Banken ska fokusera på de sektorer där den har ett tydligt mervärde, främst gröna investeringar och investeringar i energisäkerhet, främjande av små och medelstora företag, entreprenörskap och innovation, infrastruktur samt kapitalmarknader. Banken har även ökat sitt fokus på att främja sektorreformer genom s.k. policydialog. genomförde en översyn och revidering av sitt transitionsbegrepp, som är grunden för bankens mandat, dvs. att stödja östeuropeiska och centralasiatiska länders övergång från planekonomi till marknadsekonomi och hållbar utveckling. De prioriterade geografiska områdena för banken 2016–2020 är de verksamhetsländer och regioner som är minst utvecklade marknadsekonomier, dvs. länderna i EU:s östra närområde, , på och i den relativt nya verksamhetsregionen i södra och östra . Insatserna i dessa områden, som utgör den största delen av bankens portfölj, avses ökas marginellt. NIB har reviderat sitt mandat för verksamheten. Det nya mandatet är att främja produktivitet och miljörelaterade fördelar i medlemsländerna. var bankens mandat att främja konkurrenskraft och miljö i medlemsländerna. Förändringen syftar framförallt till att förtydliga bedömningskriterierna för vilka projekt som NIB finansierar. I det nya mandatet finns även skrivning om att främja ekonomiskt jämlika möjligheter. beslutade NIB om en särskild facilitet för lån till projekt i Arktisområdet. lånade banken ut Skr. 2018/19:35 inom denna facilitet. Sedan Agenda 2030 och dess mål om jämställdhet (mål 5) beslutades har jämställdhetsfrågor blivit ett större fokusområde för flera institutioner. IMF har exempelvis stärkt sitt analysarbete gällande jämställdhetsfrågor utifrån deras makroekonomiska effekter och har bl.a. analyserat effekter av kvinnors arbetskraftsdeltagande. Detta har fått genomslag i IMF:s övervakning, rekommendationer till länder och i vissa fall finansiella Exempelvis innehåller låneprogrammen till och mål om att öka kvinnligt arbetskraftsdeltagande genom att ställa krav på framtagande av jämställdhetsstrategier eller förbättra tillgången till daghem och förskolor. I det kapacitetsstärkande arbetet har jämställdhetsarbetet varit ett tema, och IMF har bl.a. gett råd till medlemsländer om s.k. jämställdhetsbudgetering. Ett relaterat område, där IMF också tydligt ökat sin ambition , är inkluderande tillväxt i enlighet med Agenda 2030:s mål om anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt (mål 8). IMF har bedrivit forskning om ekonomisk ojämlikhet men har ökat fokus på hur en stabil tillväxt bättre kan förenas med en mer jämlik fördelning. sig uttryck både i IMF:s forskning, policydialog med medlemsländer, låneprogram och i teknisk assistans, i de fall det bedöms ha makro- Eftersom både drivkrafterna bakom ojämlikhet och förutsättningarna att motverka den skiljer sig mellan länder, varierar också I många fall handlar det om att skapa förutsättningar för arbetskraften att möta ekonomiska förändringar, men också om att stärka sociala skyddsnät och utbildningsinsatser och föra en mer omfördelande politik. Världsbanksgruppens ambition för integreringen av jämställdhetsarbetet höjdes i och med antagandet av dess jämställdhetsstrategi 2015. med det tidigare nämnda beslutet om kapitalhöjning (se avsnitt 5.2) åtog sig även att öka andelen projekt med åtgärder för att minska identifierade jämställdhetsklyftor från . kapitalhöjning för IFC godkänns kommer institutionen att fyrdubbla finansieringen till kvinnliga företagare. Jämställdhet har även varit ett återkommande fokusområde i IDA-påfyllnaderna, med särskilda mål som följs upp och rapporteras. Världsbanksgruppen har också tillsatt en arbetsgrupp av exekutivdirektörer vars arbete syftar till att uppnå en jämnare könsfördelning i styrelsen. Den höjda ambitionsnivån är också en signal om att Världsbanksgruppen vill öka sitt bidrag till genomförandet av Agenda 2030, och i synnerhet målet om jämställdhet. området arbetar Världsbanksgruppen med att öka kunskapen om hur ekonomiska egenmakt, röst, deltagande och aktörskap kan 2018/19:35 främjas. Genom initiativet Women, Business and the arbetar Världsbanksgruppen bl.a. med att identifiera och kartlägga legala hinder för kvinnors deltagande i näringslivet. Världsbanksgruppen arbetar även på en övergripande nivå med att öka tillgången till könsuppdelad statistik och jämställdhetsstatistik. EIB antog sin första jämställdhetsstrategi efter att framförallt varit drivande i frågan. Strategin består av tre övergripande delar 1) att alla projekt ska granskas utifrån ett jämställdhetsperspektiv för att undvika negativa effekter på jämställdhet, 2) att möjligheter att främja jämställdhet ska identifieras i enskilda projekt, och 3)att banken ska investera i projekt som särskilt syftar till att främja jämställdhet, t.ex. kvinnors entreprenörskap. AIIB har ingen övergripande policy eller strategi för jämställdhet. I stället är bankens uttalade ambition att jämställdhet ska inkluderas i bankens verksamhet. för miljömässiga och sociala frågor inkluderar jämställdhet och ett arbete med att integrera jämställdhet i processen för insatserna har påbörjats. Jämställdhetsaspekter har även tagits i beaktande när policyn för kompensation och ersättningar omarbetats, för att förbättra möjligheterna att rekrytera kvinnor och personer med familj till banken. har antagit en jämställdhetsstrategi som gäller 2016–2020. Strategin har fokus på att främja kvinnors sysselsättning och tillgång till finansiering samt infrastruktur och offentlig service. Strategin innebär också att större vikt läggs även vid jämställdhet i samband med bankens bedömning av projekt. En intern handlingsplan för att integrera jämställdhet i hela bankens arbete presenterades för styrelsen . strävar mot att av bankens höga chefsposter ska innehas av kvinnor. är den siffran . NIB har ingen jämställdhetsstrategi. En diskussion pågår i banken om hur sociala aspekter, som jämställdhet, kan utvecklas och förtydligas i bankens hållbarhets- och miljömässiga standarder. Detta arbete pågick . 6.2Miljö-, klimat- och energifrågor Sedan Agenda 2030 och beslutades har miljö- och klimatfrågor blivit allt viktigare för flera av institutionerna. Miljö- och klimatfrågor har bl.a. uppmärksammats alltmer av IMF, och är del av fondens analytiska arbete, kapacitetsstärkande insatser hos medlemsländerna och övervakning. Analysarbete har skett bl.a. gällande klimatförändringars effekter på ekonomisk aktivitet. Energipriser och reformer av energisubventioner är, och har varit, en del av fondens bilaterala övervakning. Framöver förväntas frågor rörande klimatåtgärder för att minska utsläpp uppmärksammas mer i IMF:s multilaterala övervakning. IMF kommer att ge vägledning gällande medlemsländernas genomförande av strategier i förhållande till klimatavtalet och IMF:s klimatarbete är en del av institutionens bidrag till genomförandet av Agenda 2030. IMF och Världsbanksgruppen kommer även gemensamt ta fram förslag för hur sårbara länder kan utveckla och implementera strategier för att bygga motståndskraft till klimatförändringar. Världsbanksgruppens nuvarande klimatstrategi antogs 2016 i syfte att bidra till att uppfylla åtaganden i och anger bl.a. att av institutionens insatser ska vara klimatrelaterade till 2020. Under överträffade Världsbanksgruppen målet då av institutionens totala insatser hade positiva klimateffekter, exempelvis genom insatsernas bidrag till minskade utsläpp av växthusgaser. En av huvudanledningarna till den kraftigt ökade klimatfinansieringen är att Världsbanksgruppen arbetat fokuserat på att integrera klimataspekter i alla utvecklingsrelaterade projekt. Sedan strategin antogs har och ökat andelen projekt med positiva klimateffekter från under räkenskapsåret under . och har också fördubblat sina insatser till klimatanpassning som utgör knappt hälften av Världsbanksgruppens klimatfinansiering. Av IFC:s utlåning och investeringar i eget kapital var klimatrelaterade. Världsbanksgruppens garantiorgan Miga har också klimat som ett av tre fokusområden, och av de projekt som garanterats av Miga under gav stöd till utsläppsminskningar och klimatanpassning. Mellan och bidrog Världsbanksgruppen direkt till att förbättra tillgången till elektricitet för mer än 45 miljoner människor. Det pågår diskussioner om huruvida Världsbanksgruppen bör åta sig än mer ambitiösa mål på klimatområdet. Vid , COP24, presenterade institutionen uppdaterade mål som bl.a. innebär en ökning av den direkta klimatfinansieringen av totala insatser från 28–under budgetår 2019 och under budgetår 2021–2025. Världsbanksgruppen ska också öka mobiliseringen av privat kapital inom klimat från ca under budgetår 2015–2017 till ca under budgetår 2021–2025. Syftet med den förhöjda ambitionsnivån är att öka stödet till verksamhetsländer i genomförandet av sina nationella åtaganden inom ramen för , att öka ambitionsnivån i Världsbanksgruppens egen verksamhet och att öka effekten av institutionens klimatåtaganden. meddelade Världsbanksgruppen också att de kommer sluta finansiera produktion av olja och gas efter 2019. Institutionen meddelade vidare att den ska rapportera om sitt totala koldioxidavtryck samt införa ett skuggpris på koldioxid i sina ekonomiska projektanalyser. EIB har en klimatstrategi som syftar till att öka effekten av EIB:s klimatfinansiering, minska negativa effekter av klimatförändringar och integrera klimathänsyn i alla delar av bankens verksamhet. Enligt strategin ska av institutionens totala insatser gå till klimatprojekt. överträffade EIB målet och investerade av sina totala insatser om i klimatprojekt. För att bidra till att nå målen i har EIB även som mål att av de totala insatserna i låginkomstländer ska utgöra klimatinvesteringar . AIIB beslutade om ett miljömässigt och socialt ramverk. I ramverket lyfter AIIB tre dimensioner av hållbar utveckling som banken ska ägna sig åt: ekonomisk, social och miljömässig hållbar 2018/19:35 utveckling, vilket är i linje med de globala målen i Agenda . ska vara en grund vid framtagande och genomförande av projekt. sätter standarder för t.ex. miljömässig hållbarhet och innehåller policy och standarder för genomförande av bankens projekt, men inga mål eller nivåer för hur stor andel av projekten som ska vara klimatrelaterade eller uppfylla vissa standarder. kommer att ses över . AIIB antog 2017 en energisektorstrategi. lade tillsammans med flera andra europeiska länder ner sin röst när styrelsen antog strategin, eftersom den ansågs innehålla alltför öppna formuleringar gällande investeringar i fossil energi. uppdaterade sin energistrategi. Den nya strategin syftar till att underlätta omställningen till energiformer som släpper ut mindre växthusgaser i verksamhetsländer. Strategin innehåller bl.a. ett åtagande om att banken helt ska sluta finansiera kolprojekt och ett stopp för alla investeringar som syftar till prospektering och utvinning av fossila bränslen inklusive olja, med undantag för stöd till åtgärder som minskar s.k. gasfackling (utsläpp av överskottsgas på oljefält, i raffinaderier eller vid petrokemiska fabriker). Strategin fastställer också tydligare kriterier för när banken kan finansiera gasprojekt och innebär generellt att stort fokus läggs på främjande av förnybar energi och energieffektivitet. har i och med denna strategi åtagit sig att introducera ett skuggpris på koldioxid (dvs. prissätta projektets koldioxidavtryck) i projektutvärderingar för alla typer av energiintensiva projekt. har som mål att av de totala årliga insatserna ska gå till gröna projekt . Vid projektbedömningar läggs nu större vikt vid investeringars bidrag till övergången till en grön ekonomi. investerade totalt ca i förnybar energi, med fokus på energieffektivitet och förnybar energi. Det motsvarar av bankens totala investeringar och målet gällande gröna investeringar överskreds därmed . Dessa investeringar bedöms enligt banken leda till årliga utsläppsminskningar om drygt koldioxid. NIB:s investeringar på miljö- och klimatområdet ökade med omkring en tredjedel 2016 jämfört med föregående år. Det berodde framför allt på att banken finansierade projekt för avloppsvattenrening i och till ett värde av . Flera av projekten innebar utvinning av biogas av restprodukter. minskade investeringarna på miljö- och klimatområdet till en lägre nivå än 2014 och 2015. upprättade NIB en hållbarhetsredovisning enligt GRI-standarden (Global Reporting Initiative) som är ett index till vilket banken redovisar hur verksamheten påverkar t.ex. klimatförändringar och mänskliga rättigheter, som används av alla statligt ägda bolag i och även är vanligt förekommande bland större bolag i näringslivet. 7 Inflytande och styrning Styrningen av de olika internationella finansiella institutionerna har stora För samtliga internationella finansiella institutioner som behandlas i denna skrivelse är det högsta beslutande organet i institutionen För svensk del är finansministern guvernör i alla institutioner, med undantag för IMF, där riksbankschefen är guvernör. Beslut i guvernörsstyrelserna rör övergripande frågor. Guvernörsstyrelsen har delegerat beslutsfattandet för beslut som rör institutionens löpande verksamhet och interna styrning till en exekutiv- eller direktörsstyrelse som träffas . Utifrån beslut av styrelserna leds arbetet vid institutionerna av en verkställande direktör eller president, som tillsammans med personalen genomför institutionens verksamhet, ofta i samarbete med andra institutioner. När det gäller medlemsländernas inflytande är frågor som rör kapitalhöjningar och ägande centrala i institutionerna. Nedan redogörs för väsentliga delar av utvecklingen i institutionerna gällande inflytande och styrning . Som redogjordes för i skrivelsen om IMF pågår IMF:s femtonde kvotöversyn, som innebär en översyn av medlemsländernas ägarandelar. I samband med denna ska medlemsländerna även komma överens om en ny s.k. kvotformel som avgör hur nya röstandelar ska fördelas mellan medlemsländerna vid en kapitalhöjning. Eftersom kvoter även styr länders röststyrka i IMF är dessa översyner svåra att komma överens om. Den pågående kvotöversynen skulle redan ha avslutats, men avslutet för översynen har senarelagts till . har diskussionerna inte resulterat i några betydande framsteg. Det beror framför allt på att , som har blockerande minoritet i , inte förväntas vara beredd att tillskjuta ytterligare resurser. EU-länderna står däremot bakom en ökning av kvoterna i samband med den femtonde översynen. En viktig fråga i den pågående översynen är hur stor utlåningskapacitet IMF bör ha framöver, och hur stor del av resurserna som ska utgöras av kvoter. I de fall då kvoterna inte räcker för att IMF ska kunna möta medlemsländernas lånebehov har fonden möjlighet att låna ytterligare medel från de medlemsländer som anslutit sig till det multilaterala låneavtalet NAB (New Arrangement to Borrow). Om inte heller dessa medel är tillräckliga kan IMF använda sig av bilaterala låneavtal som ett antal länder – däribland , med godkännande – ingått med IMF. En annan fråga är en förväntan från flera framväxande ekonomier att den femtonde kvotöversynen ska innebära ett ökat inflytande för dem. Även det tidigare åtagandet från de europeiska avancerade ekonomierna att minska sin representation i , till förmån för framväxande ekonomier och låginkomstländer, är en inflytandefråga. har dock inget väsentligt hänt i frågan. I samband med Världsbanksgruppens årsmöte antogs en ny formel för fördelningen av röst- och ägarandelar i . Formeln tar hänsyn till medlemsländernas BNP och bidrag till och inkluderar en kompressionsfaktor som syftar till att jämna ut röstandelarna mellan de länder som har högst respektive lägst BNP och ger störst respektive minst IDA-bidrag. I samband med kapitalhöjningen till applicerades formeln på en mindre del av kapitalhöjningen i syfte att justera medlemsländernas ägarandelar. och den nordisk-baltiska valkretsens inflytande i kommer därmed stärkas marginellt. ägarandel kommer öka från . Som grupp ökar också de framväxande 2018/19:35 ekonomierna sitt inflytande från . Röst- och ägarandelarna i ska ses över , nästa gång . Det finns ingen regel för hur ägarandelar i EIB ska fördelas men huvudprincipen har varit att medlemsländernas relativa ekonomiska storlek när de gick med i banken legat till grund för deras ägarandel. Länder som har haft en högre tillväxttakt har därmed blivit underrepresenterade i förhållande till sin nuvarande BNP-andel i EU27. I samband med diskussioner om kapitalhöjning i EIB ville några medlemsländer betala in mer pengar till på så sätt öka sin ägarandel och därmed sitt inflytande. Slutgiltigt beslut väntas i början på 2019. I samband med kapitalhöjningen väntas även ett antal styrningsreformer i EIB, däribland att 1) utöka antalet suppleanter i styrelsen så att alla bankens medlemsländer ska kunna representeras av en egen suppleant, 2) utöka användningen av kvalificerad majoritet vid omröstningar i styrelsen, 3) banken ska säkerställa finansiellt hållbara insatser så att dessa inte per automatik ska kräva regelbundna kapitalhöjningar från medlemsländerna, 4) stärka risköversynen, och 5) bankens 9 vicepresidenter, vilka utgör bankens ledningsgrupp och är tillsatta av bankens valkretsar, ska upphöra att vara involverade i förhandling och genomförande av projekt i de länder de representerar eftersom det riskerar skapa intressekonflikter. AIIB har i sina stadgar slagit fast att de asiatiska medlemsländerna ska inneha av rösterna i banken. I AIIB pågår ett arbete med att utveckla bankens styrningsfunktioner. Bland annat har en enhet som hanterar klagomål mot projekt, projektutvärdering och arbetet mot bedrägeri och korruption etablerats. I exekutivdirektörsstyrelsen pågår en diskussion om hur ansvarsfördelningen mellan styrelsen och bankens president ska se ut, inklusive hur styrelsen ska kunna utkräva ansvar av presidenten. antog styrelsen ett ramverk för ansvarsutkrävande som slår fast exekutivdirektörsstyrelsens roll i banken t.ex. när det gäller att besluta om policyer och strategier och dess ansvar för dessa gentemot guvernörsstyrelsen. fastslår också processen för godkännande av projekt och principer för delegering av beslut till presidenten, samt hur presidenten hålls ansvarig för sitt arbete. 8 Viktiga framtida frågor i institutionerna Den ekonomiska utvecklingen är på ett globalt plan fortsatt god, men det finns anledning för de internationella finansiella institutionerna att stå väl rustade inför en eventuell ekonomisk nedgång som kan innebära ökad efterfrågan på institutionernas utlåning och investeringar. en penningpolitisk åtstramning innebär en återgång till mer normala förutsättningar gällande t.ex. räntenivåer riskerar den att försätta länder med svaga finansiella förutsättningar i problem. framväxande ekonomier har skapat oro, och har redan lett till att fått det historiskt största IMF-programmet (förutsatt att det betalas ut till fullo). Den nuvarande internationella handelspolitiken skapar osäkerhet, som inte bara kan skapa direkta ekonomiska förluster i form av minskad handel utan även ge följdeffekter i termer av minskad tillförsikt hos företag och investerare, vilket vidare kan innebära minskad ekonomisk aktivitet. Vad gäller den finansiella stabiliteten har regelverken för banksystem förstärkts sedan finanskrisen, men fortsatt återstår åtgärder att genomföra och delar av regelverkens förmåga är inte prövade i praktiken. Flyktingströmmar och annan typ av migration i världen kan också förväntas ha en påverkan på institutionernas verksamhet , vilket de haft . Klimatförändringarna är en av de största globala utmaningarna, och institutionernas verksamhet kan förväntas behöva anpassas kontinuerligt för att även fortsatt bidra till genomförandet av , genom att främja en minskning av utsläppen av växthusgaser och anpassning till ett förändrat klimat. Agenda 2030 och Action Agenda kommer fortsatt att vara integrerade delar av institutionernas verksamhet på ett övergripande plan och institutionerna förväntas fortsatt arbeta för att genomföra agendorna. I flera av institutionerna har exempelvis frågor som jämställdhet, jämlikhet och inkluderande tillväxt uppmärksammats allt mer och förväntas förbli centrala i institutionernas verksamhet även framöver.