prop · H70364 · 2019-12-16 00:00:00 — En utrednings- order för hemlig dataavläsning i eller i en annan medlemsstat än den stat dit utredningsordern sänds ska endast få avse kommunika- tionsavlyssnings-, kommunikationsövervaknings- och platsuppgifter. När hemlig dataavläsning som gäller kommunikationsavlyssnings-, kommunikationsövervaknings- eller platsuppgifter ska göras i en annan medlemsstat än den stat dit utredningsordern översänds ska de regler som gäller i motsvarande fall vid hemlig avlyssning och hemlig över- vakning av elektronisk kommunikation om utredningsorder tillämpas. När en utredningsorder för hemlig dataavläsning har utfärdats ska reglerna som gäller för hemlig dataavläsning om hävande av beslut, om avlyssningsförbud, om överskottsinformation, om granskning och bevarande och om fortsatt behandling av uppgifter tillämpas. I de fall där upptagningen eller uppteckningen görs i ska reglerna som gäller för underrättelse till en enskild vid hemlig data- avläsning tillämpas. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna uttalar sig inte särskilt i denna del. Skälen för regeringens förslag: För samtliga hemliga tvångsmedel finns särskilda bestämmelser i lagen om en europeisk utredningsorder beträffande vad som gäller när en sådan har utfärdats i (2 kap. 17– 19 §§). När upptagningar och uppteckningar görs i utlandet ska reglerna i 27 kap. 22–24 §§ RB tillämpas. De innehåller bestämmelser om att rätten eller åklagaren ska häva ett beslut om det inte finns skäl för det, om avlyssningsförbud, om överskottsinformation samt om granskning och bevarande av upptagning eller uppteckning. För hemlig avlyssning och hemlig övervakning av elektronisk kommu- nikation gäller ytterligare bestämmelser, vilket hänger samman med att det vid hemlig avlyssning eller hemlig övervakning av elektronisk kommu- nikation är möjligt dels att utfärda en utredningsorder för avlyssning eller övervakning i en annan medlemsstat än den stat dit ordern översänds, inklusive den stat som utfärdat ordern, dels med omedelbar överföring av meddelanden eller uppgifter om meddelanden till det land som utfärdat utredningsordern. I avsnitt 13.3.1 föreslås att hemlig dataavläsning ska omfattas av lagen om en europeisk utredningsorder. Eftersom hemlig dataavläsning kommer att kunna användas för att läsa av eller ta upp uppgifter som får häm- 2019/20:64 tas in med stöd av hemlig avlyssning och hemlig övervakning av elek- tronisk kommunikation och mot bakgrund av vad som anförs ovan om dessa tvångsmedel bör det i lagen införas en uttrycklig bestämmelse om att en utredningsorder får utfärdas för hemlig dataavläsning i eller i en annan medlemsstat på motsvarande sätt som föreskrivs 2 kap. 17 §. Huvudfallet är att den hemliga dataavläsningen görs i den stat som tar emot ordern och kan då avse samtliga uppgifter som föreslås kunna hämtas in med hemlig dataavläsning. I de fall utredningsordern avser dataavläsning i eller i en annan medlemsstat än den stat dit utredningsordern översänds, bör, med hänsyn till att bestämmelserna i direktivet om en europeisk utredningsorder enbart avser åtgärder som motsvaras av hemlig avlyssning eller hemlig övervakning av elektronisk kommunika- tion, hemlig dataavläsning i dessa fall endast få avse kommunikationsav- lyssnings-, kommunikationsövervaknings- och platsuppgifter, eftersom det europeiska samarbetet inte omfattar fler uppgifter än dessa. Om data- avläsningen ska göras i en annan medlemsstat än dit utredningsordern översänds bör – på samma sätt som gäller vid hemlig avlyssning och hem- lig övervakning av elektronisk kommunikation om att det av utrednings- ordern ska framgå att en underrättelse enligt 4 kap. 12 § lagen om en euro- peisk utredningsorder har lämnats – utredningsordern om hemlig dataav- läsning innehålla motsvarande uppgifter. I de fall upptagningen, med tillämpning av ovan föreslagna bestämmelser, görs i , bör de be- stämmelser om underrättelse till enskild som föreslås i lagen om hemlig dataavläsning tillämpas. De bestämmelser som ska tillämpas vid utfärdande av en utred- ningsorder för hemliga tvångsmedel om att rätten eller åklagaren omedel- bart ska häva ett beslut om det inte finns skäl för det, om avlyssnings- förbud, om överskottsinformation samt om granskning och bevarande av upptagning eller uppteckning bör tillämpas även vid hemlig dataavläsning. Förutom det avlyssningsförbud som föreslås vid hemlig dataavläsning bör även det föreslagna förbudet som avser uppgifter som skyddas av beslags- förbudet gälla i dessa fall. Om det vid genomförande av hemlig dataav- läsning som avser uppgifter som finns lagrade i ett avläsningsbart infor- mationssystem eller uppgifter om hur ett avläsningsbart informationssys- tem används kommer fram en uppgift som hindrar beslag ska avläsningen avbrytas och upptagningarna och uppteckningarna förstöras i de delar som omfattas av skyddet. 13.3.3Verkställighet i av en europeisk utredningsorder om hemlig dataavläsning Regeringens förslag: Vid verkställighet av en utredningsorder för hemlig dataavläsning som gäller kommunikationsavlyssnings- och kommunikationsövervakningsuppgifter, ska åklagaren i samråd med behörig myndighet i den andra medlemsstaten besluta om huruvida utredningsorderna ska verkställas genom omedelbar överföring av meddelanden eller uppgifter om med- – upptagning eller uppteckning av meddelanden eller uppgifter om Vid verkställighet genom omedelbar överföring får upptagning eller uppteckning inte göras i och underrättelse till en enskild ska inte göras. Om åklagaren har meddelat en interimistisk verkställbarhets- förklaring som avser hemlig dataavläsning får verkställighet genom överförande av meddelanden och uppgifter till den andra medlemsstaten ske först efter det att domstolen har fastställt förkla- ringen. Vid verkställighet av en utredningsorder för hemlig dataavläsning som gäller kommunikationsavlyssnings- och kommunikationsövervak- ningsuppgifter genom upptagning eller uppteckning av meddelanden i ska dessa upptagningar eller uppteckningar inte granskas. Det- samma gäller vid verkställighet av en utredningsorder för hemlig data- avläsning som gäller platsuppgifter, kameraövervakningsuppgifter, rumsavlyssningsuppgifter, elektroniskt lagrade uppgifter och uppgifter som visar hur ett avläsningsbart informationssystem används. Upptagningar och uppteckningar som finns kvar i efter det att ärendet har avslutats hos åklagaren och bevismaterialet har över- lämnats får bevaras om det hade varit tillåtet vid hemlig dataavläsning i en svensk förundersökning. I fråga om underrättelse till en enskild ska de bestämmelser som gäller när en underrättelse lämnas till en enskild i samband med verk- ställighet av en utredningsorder för hemlig avlyssning eller hemlig övervakning av elektronisk kommunikation tillämpas på motsvarande sätt vid hemlig dataavläsning. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen föreslår att verkställighet i av en europeisk utred- ningsorder även ska kunna omfatta platsuppgifter (av utredningen benämnt lokaliseringsuppgifter). Remissinstanserna yttrar sig inte särskilt i denna del. Skälen för regeringens förslag: I 3 kap. lagen om en europeisk utred- ningsorder finns bestämmelser om erkännande och verkställighet i av en europeisk utredningsorder. De grundläggande reglerna i kapitlet som behandlar vad som ska gälla för erkännande av en utredningsorder för hemliga tvångsmedel är generellt utformade och behöver inte ändras för att hemlig dataavläsning ska omfattas av dem. Samma sak gäller för reglerna om handläggning av frågor om erkännande och verkställighet med undantag för interimistiska beslut enligt 10 § där en justering är nödvändig (se avsnitt 13.3.1). När det däremot gäller de regler som särskilt behandlar frågan om verk- ställighet av olika typer av utredningsåtgärder finns det behov av komp- letterande bestämmelser i lagen om en europeisk utredningsorder. De regler som finns är nämligen inte tillämpliga för hemlig dataavläs- ning. I 3 kap. 34–36 §§ regleras vad som ska gälla vid verkställighet av en utredningsorder om hemlig avlyssning eller hemlig övervakning av elek- tronisk kommunikation. Regeringen delar utredningens bedömning att verkställighet av en utredningsorder för hemlig dataavläsning som utgångspunkt bör regleras på motsvarande sätt som gäller för övriga hemliga tvångsmedel. Enligt 3 kap. 34 § kan hemlig avlyssning eller hemlig övervakning av elektronisk kommunikation verkställas antingen genom omedelbar över- föring av meddelanden eller uppgifter om meddelanden till den andra medlemsstaten eller genom upptagning eller uppteckning i av meddelanden eller uppgifter om meddelanden för senare befordran till den Beträffande hemlig övervakning av elektronisk kommunikation gäller bestämmelsen endast uppgifter om meddelanden enligt 27 kap. 19 § första stycket 1 , men däremot inte beträffande uppgifter om lokalisering enligt 27 kap. 19 § första stycket 2 Motsvarande regler för verkställighet genom omedelbar överföring bör införas vid verkställighet av en utredningsorder för hemlig dataav- läsning avseende kommunikationsavlyssnings- och kommunikationsöver- Regeringen föreslår således, till skillnad från utred- ningen, att verkställighet av en europeisk utredningsorder inte ska kunna göras för platsuppgifter. Om verkställighet sker genom omedelbar överföring anges i 3 kap. 35 § lagen om en europeisk utredningsorder att upptagning eller uppteckning inte får göras i och att reglerna om underrättelse till enskild inte Dessutom framgår av den bestämmelsen att om åklagaren har meddelat en interimistisk verkställbarhetsförklaring får verkställighet genom omedelbar överföring inte ske förrän domstolen har fastställt för- Vid verkställighet av en utredningsorder för hemlig dataav- läsning genom omedelbar överföring av kommunikationsavlyssnings- och kommunikationsövervakningsuppgifter bör motsvarande bestämmelser I övriga fall, dvs. när verkställighet av hemlig avlyssning och hem- lig övervakning av elektronisk kommunikation inte sker genom omedelbar överföring av meddelanden och uppgifter om meddelanden och i andra fall av verkställighet av en utredningsorder för hemlig övervakning av elek- tronisk kommunikation tillämpas 3 kap. 36 §. pas också för verkställighet av hemlig kameraövervakning och hemlig När det gäller andra fall av hemlig övervakning av elek- tronisk kommunikation avser det således uppgifter enligt 27 kap. 19 § första stycket 2 och 3 . I 3 kap. 36 § anges att upptag- ningar och uppteckningar inte behöver granskas enligt 27 kap. 24 § RB och att upptagningar som finns kvar i när ärendet avslutats får be- varas endast om det är tillåtet enligt 27 kap. 24 § RB. Dessutom gäller enligt 3 kap. 36 § särskilda regler beträffande under- rättelse till enskild som inte helt överensstämmer med Detta för att anpassa regleringen till att det i dessa fall inte är en svensk förundersökning som pågår, bl.a. tidpunkten för underrättelse och att ytterligare sekretessbestämmelser ska beaktas. För en närmare redo- görelse hänvisas till propositionen Nya regler om bevisinhämtning inom EU (prop. 2016/17:218 s. 287). Vid verkställighet av en utredningsorder för hemlig dataavläsning genom upptagning eller uppteckning bör motsvarande bestämmelser in- Vad som omfattas är kommunikationsavlyssnings- och kommuni- kationsövervakningsuppgifter som inte verkställs genom omedelbar över- föring av meddelanden eller uppgifter om meddelanden, plats-, kamera- övervaknings- och, rumsavlyssningsuppgifter samt uppgifter som finns lagrade i ett avläsningsbart informationssystem eller som visar hur ett avläsningsbart informationssystem används. En granskning av upptag- ningen eller uppteckningen bör således inte behöva göras och upptag- Prop. 2019/20:64 ningar och uppteckningar som finns kvar i efter det att ärendet har avslutats hos åklagaren och bevismaterialet har överlämnats till den andra staten bör endast få bevaras om det är tillåtet enligt motsvarande regler om hemlig dataavläsning i ett inhemskt förfarande. De regler som gäller underrättelse till enskild i 3 kap. 36 § bör gälla vid hemlig dataavläsning på motsvarande sätt. 13.3.4Underrättelse om hemlig dataavläsning Regeringens förslag: Det som gäller för hemlig avlyssning och över- vakning av elektronisk kommunikation i fråga om underrättelse från till en annan stat och från en annan stat till när det inte behövs något bistånd för att genomföra åtgärden ska gälla även för hemlig dataavläsning vid avläsning av kommunikationsavlyssnings-, kommunikationsövervaknings- och platsuppgifter. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna yttrar sig inte särskilt i denna del. Skälen för regeringens förslag: I 4 kap. 12 § lagen om en europeisk utredningsorder finns bestämmelser om underrättelse till en annan med- lemsstat beträffande hemlig avlyssning eller övervakning av elektronisk kommunikation som avses att genomföras av ett telefonnummer, en annan adress eller elektronisk kommunikationsutrustning som används på den andra statens territorium. I 4 kap. 13–15 §§ samma lag finns motsvarande bestämmelser om förfarandet när en annan medlemsstat underrättar om hemlig avlyssning och övervakning av elektronisk kommuni- kation i utan bistånd av en svensk myndighet. Eftersom hemlig dataavläsning vid avläsning av kommunikationsavlyssnings-, kommuni- kationsövervaknings- och platsuppgifter i praktiken kommer att vara ett sätt att komma åt samma uppgiftstyper som får hämtas in genom hemlig avlyssning eller övervakning av elektronisk kommunikation bör mot- svarande regler gälla beträffande underrättelse och prövning av annan stats underrättelse som gäller för dessa tvångsmedel. Det bör därför, i enlighet med vad utredningen föreslår, införas en bestämmelse i lagen om en europeisk utredningsorder som, när hemlig dataavläsning används i dessa fall, hänvisar till reglerna om hemlig avlyssning och övervakning av elektronisk kommunikation. Regeringens bedömning: Frågan om en nyansering av den svenska hållningen när det gäller vad territorialitetsprincipen vid exekutiv juris- diktion innebär för elektroniskt lagrade uppgifter bör inte tas om hand inom ramen för detta lagstiftningsprojekt. Utredningens bedömning överensstämmer delvis med regeringens. Utredningen bedömer att det finns starka skäl att nyansera den svenska hållningen avseende vad territorialitetsprincipen vid exekutiv jurisdiktion innebär för elektroniskt lagrade uppgifter. Frågan bör enligt utredningen inte bli föremål för nationell lagstiftning utan prövas i rättstillämpningen. Remissinstanserna: Flera remissinstanser delar utredningens bedöm- ning att den svenska hållningen bör ändras men ifrågasätter utredningens bedömning, enligt vilken frågan överlämnas till rättstillämpningen. hovrätt, , , Ekobrottsmyndighe- ten, och () anser att lagstiftning i frågan bör övervägas i stället för att överlämna frågan åt till att domstolarna ska kunna utarbeta praxis på området, bl.a. eftersom hemliga tvångsmedel ytterst sällan är föremål för överklagande och beslutsfattandet ska ske skyndsamt. ten) anser att uttalanden om att det finns ett problem men inte någon före- slagen lösning kan skapa osäkerhet om gällande rätt. ders understryker att när en myndighet utför hemlig dataavläsning måste den uppfylla kraven i internationella rättsliga åtaganden. läsning får inte användas för att kringgå internationella överenskommelser och regleringar för att erhålla uppgifter som ligger utanför statens egna delar utredningens bedömning att det finns skäl att nyansera den svenska hållningen för att hemlig dataavläsning ska kunna bli effek- förespråkar en lagstiftning som ger brottsbekämpande myndigheter tillgång till elektroniskt lagrade uppgifter med utgångspunkt där uppgifterna finns tillgängliga för den misstänkte eller där den miss- tänkte haft en accesspunkt. Datainspektionen anför att stora mängder information som används i flera kommunikationstjänster som inte har sin bas i inte kommer att bli tillgänglig genom den föreslagna lagen. Datainspektionen, i likhet med och , anser därför att lagen inte kommer att bli effektiv. Skälen för regeringens bedömning: Med exekutiv jurisdiktion avses rätten att verkställa åtgärder och förverkliga beslut som fattats inom ramen för lagstiftning och rättsskipning. När det gäller exekutiv jurisdiktion är utgångspunkten i folkrätten att det råder ett förbud för stater att vidta verk- ställighetsåtgärder på andra staters territorier, t.ex. att använda hemliga Detta är ett utflöde av den s.k. territorialitetsprincipen. Elektroniska uppgifter kan finnas lagrade i flera stater eller ständigt vara på väg mellan stater. I många fall är det inte ens för den som tillhandahåller en internettjänst möjligt att klargöra var uppgifterna finns i varje givet ögonblick. När detta trots allt är möjligt kan förhållandena Den svenska hållningen har varit att om uppgifter lagras elektroniskt på annan plats än i eller om det är okänt var uppgifterna lagras så saknar svenska brottsbekämpande Utredningen bedömer att det finns skäl att ändra den svenska hållningen, en slutsats som stöds av bl.a. och . lämnar dock inte något lagförslag utan bedömer att frågan i stället bör lösas () anser att ett sådant förhållningssätt skapar osäkerhet om gällande rätt och att möjligheten att utarbeta praxis på området är liten eftersom hemliga tvångsmedel ytterst sällan är föremål för överklagande och beslutsfattandet ska ske skyndsamt. Liknande synpunkter framförs av , , , och (). Frågan hur man ska hantera åtkomst av uppgifter som lagras utanför den egna jurisdiktionen eller när det inte är känt var uppgifterna lagras har diskuterats inom EU. Anledningen till att frågan diskuteras internationellt är den ökade globaliseringen och att frågan inte anses kunna lösas av en- skilda stater var för sig. Regeringen bedömer att frågan om hur territo- rialitetsprincipen vid exekutiv jurisdiktion bör tolkas bäst tas om hand inom ramen för det internationella samarbetet eller på annat lämpligt sätt. Regeringen gör sammanfattningsvis bedömningen att frågan om den svenska tolkningen av territorialitetsprincipen vid exekutiv jurisdiktion i förhållande till elektroniskt lagrade uppgifter bör ändras inte kan tas om hand inom ramen för detta lagstiftningsprojekt. Regeringens förslag: Lagen om hemlig dataavläsning ska träda i kraft och tidsbegränsas att gälla till och med . Övriga lagändringar ska träda i kraft . Regeringens bedömning: Det finns inte behov av några särskilda övergångsbestämmelser. Utredningens förslag och bedömning överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen föreslår att den nya lagen ska träda i kraft . Remissinstanserna yttrar sig inte särskilt i denna fråga. Skälen för regeringens förslag och bedömning: De brottsbekämpande myndigheterna kommer att behöva att förbereda sig för tillämp- ningen av hemlig dataavläsning. Det är dock angeläget att reglerna träder i kraft . Regeringen föreslår därför att lagen om hemlig dataavläsning och övriga lagändringar ska träda i kraft . Då det är fråga om en tillfällig lagstiftning bör dess giltighet tidsbegränsas och enligt vad som anförs i avsnitt 9.1 bör giltighetstiden bestämmas till . Ny processrättslig lagstiftning ska som utgångspunkt tillämpas genast efter ikraftträdandet. Nya regler ska alltså tillämpas på varje processuell företeelse som inträffar efter det att regleringen har trätt i kraft. De brotts- bekämpande myndigheterna och domstolarna ska således tillämpa de nya bestämmelserna även i förundersökningar och tvångsmedelsärenden som har inletts innan de föreslagna bestämmelserna träder i kraft. Regeringen delar därmed utredningens bedömning att det inte finns behov av några övergångsbestämmelser. Regeringens bedömning: Hemlig dataavläsning leder till ökade kost- nader för , , och , som ska verkställa tvångsmedlet. Regeringen har i bud- getpropositionen föreslagit att anslagen för dessa myndigheter höjs för att bl.a. finansiera dessa kostnader. Anskaffning av teknisk utrustning som utgör anläggningstillgångar bör finansieras genom ianspråktagande av låneramar. De eventuella kostnadsökningar som kan förväntas för andra myndig- heter inom rättsväsendet och för offentliga ombud bedöms rymmas inom befintliga anslag. Utredningens bedömning överensstämmer inte med regeringens. Utredningen bedömer att kostnadsökningarna huvudsakligen bör rymmas inom befintliga anslag eller i vart fall genom omfördelning av befintliga anslag. För föreslår utredningen att anslaget bör höjas vilket kan åstadkommas genom omfördelning av befintliga anslag för andra myndigheter. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna kommenterar inte förslaget. ifrågasätter utredningens bedömning att det endast kommer att bli fråga om ett begränsat antal verkställighetstillfällen av hemlig dataavläsning och att dessa kommer att ersätta ansök- ningar om andra hemliga tvångsmedel. anför att hemlig dataavläsning kommer att ställa krav på mycket goda datatekniska kunskaper hos de myndigheter som verkställer åtgärderna och det kommer också att medföra kostnader för adekvat utrustning. Det kommer att krävas att särskilda insatser genomförs för att utbilda och rekrytera specialister på området och att rutiner tas fram. och Säkerhetspolisen anför att hemlig dataavläsning kommer att medföra ökade kostnader för de brottsbekämpande myndigheterna och att det inte är möjligt att finan- siera förslaget inom befintlig anslagsram utan att göra avkall på annan verksamhet. bedömer att nämn- den behöver mer resurser för den nya arbetsuppgiften men kan inte ange någon exakt kostnad förrän det står klart hur lagstiftningen närmare utformas. Skälen för regeringens bedömning Hemlig dataavläsning innebär ökade kostnader För att kunna genomföra hemlig dataavläsning behöver de brottsbekäm- pande myndigheterna tillgång till ny teknik. Den teknik som används i samband med verkställighet av åtgärden kan vara kostsam. Med detta menas både tekniska metoder för att bereda sig tillträde till avläsningsbara informationssystem och programvara som kan placeras i avläsningsbara informationssystem för att möjliggöra och genomföra verkställigheten. För sådan verkställighet som består av t.ex. inloggning i en misstänkts konto till en kommunikationstjänst uppstår inte några kostnader utöver ren 2019/20:64 personalkostnad. Inte heller förväntas det uppstå andra kostnader för att läsa av information sedan en programvara är installerad i t.ex. en miss- tänkts dator. Den teknik som behövs för verkställighet av hemlig dataavläsning kan antingen köpas från privata leverantörer eller utvecklas av de brottsbekäm- pande myndigheterna själva. Som utredningen redogör för finns det både fördelar och nackdelar med respektive lösning. Regeringens uppfattning, liksom utredningens, är att det inte finns skäl att reglera hur myndigheterna väljer att gå tillväga i det avseendet. Det synes dock som att det enda prak- tiska alternativet är att köpa den tekniska lösning som behövs för hemlig dataavläsning. Den investering som i sådant fall kommer att behöva göras är av sådan natur att den bör finansieras genom ianspråktagande av låne- ramen för den myndighet som gör inköpet. Det enda rimliga alternativet är att den största myndigheten, dvs. , gör inköpet av sys- temet. Kostnaden för detta inköp kommer härigenom att belasta myndig- hetens resultat genom årliga avskrivningar. De övriga verkställande myn- digheterna kommer i sådant fall att bidra till finansieringen genom licens- avgifter eller liknande till . Förutom denna kostnad kommer det att uppstå kostnader för nyrekrytering, utbildning, kompetens- utveckling, anskaffning av teknisk utrustning, drift och underhåll samt kostnader för medverkande operatörer. Utredningen beräknar den ökade kostnaden för de brottsbekämpande myndigheterna som ska verkställa hemlig dataavläsning till .