prop · H603101 · 2019-04-15 00:00:00 — Generellt uppvisar de program som i huvudsak utgörs av s.k. rättighetsstöd mycket låga felnivåer. Detsamma gäller för program där kostnadsersätt- ningarna baseras på klumpsummor eller standard- kostnader i stället för faktiska kostnader. Ansvariga myndigheter redovisar sina utgifter gentemot EU . Redovisningsperioden sammanfaller inte med kalenderår och skiljer sig även åt mellan fonderna. /2016 avsluta- des den föregående programperioden med redovisningar som hör till den fleråriga budget- ramen 2007–2013. För perioden /2016 avser den uppskattade felnivån hela programperioden för samtliga fonder med undantag för jordbruks- fonderna. Redovisningarna för perioderna 2016/2017 och 2017/2018 avser årliga redovis- ningar som hör till den fleråriga budgetramen 2014–2020. Felnivåerna avser resterande finansiella fel efter att ansvariga myndigheter korrigerat sina räkenskaper med hänsyn till de faktiska fel som ESV identifierat i sitt revisionsarbete. Tabell 6.7 Uppskattad felnivå för de svenska EU- programmen (2015–2018) program 1–9 1Uppskattad felnivå avser hela Garantifonden. Andelen medel inom ej IAKS för redovisningsperioden /2018 var av mindre omfattning och uppskattningen av felnivån gjordes därmed för fonden i sin helhet. 6.3.4Riksrevisionens granskning av myndigheternas årsredovisningar och ledningens förvaltning Enligt 3 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska bl.a. granska årsredovisningen för de förvalt- ningsmyndigheter som lyder under regeringen. Granskningen ska göras i enlighet med god revisionssed och syftar till att bedöma om redovisningen och underliggande redovisning är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande. Granskningen sker utifrån risk för väsentliga fel, vilket innebär att vid sin granskning fokuserar på de områden där det finns risk för väsentliga fel i myndigheternas årsredovisningar. Varje räkenskapsår avslutas granskningen med en revisionsberättelse, i vilken bl.a. uttalar sig om myndigheten i alla väsentliga avseenden har upprättat årsredovisningen enligt förordningen om årsredovisning och budgetunderlag, sin ins- truktion, sitt regleringsbrev och särskilda regeringsbeslut för myndigheten. Uttalandet i revisionsberättelsen avser också om myndig- heten ger en rättvisande bild av dess eko- nomiska resultat, finansiering och finansiella ställning per bokslutsdatum. uttalar sig dessutom om det skulle ha fram- kommit något som tyder på att ledningen i sin bedömning av myndighetens interna styrning och kontroll inte har följt förordningen om intern styrning och kontroll. Med undantag för och Svenska erhöll ansvariga förvaltande myndigheter av EU-medel en standard- utformad revisionsberättelse. För Jordbruks- verket lämnade revisions- berättelse med reservation. Enligt överskred ramen för beställ- ningsbemyndigandet gällande programmet för lokalt ledd utveckling. Bemyndigandet uppgick till , medan de utestående åtagandena enligt årsredovisningen uppgick till . överskred även det av regeringen beslutade för ett annat beställningsbemyndigande genom att ingå åtaganden på . De enskilda felen är dock inte väsentliga i den samlade finansiella redovisningen av EU-medel som regeringen lämnar i årsredovisningen för staten. Regeringen gör därför bedömningen att S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 felen i årsredovisning inte väsentligt påverkar den finansiella redovisningen. Även Svenska har fått en revisions- berättelse med reservation avseende sin års- redovisning . Enligt fattade Svenska beslut om framtida åtaganden om ca som skulle finansieras från anslag –2021, trots att det saknades ett beställningsbemyn- digande för detta. Myndigheten har därmed överskridit sina befogenheter. För övriga förvaltande myndigheter lämnar uttalanden om att respektive årsredovisning ger en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av dess finansiella ställning per samt av dess resultat och finansiering för året enligt förordningen om årsredovisning och budgetunderlag, instruktion, regleringsbrev och övriga beslut för myndig- heten. 6.4Regeringens övergripande bedömning och nationella intygande av EU-medel Regeringens intygande grundar sig på ansvariga myndigheters intyganden och bedömningar avseende hanteringen av EU-medel, ESV:s revis- ionsutlåtanden och uttalande från granskningen av myndigheternas räken- skaper och deras interna styrning och kontroll. Regeringen noterar att samtliga myndigheter som förvaltar EU-medel har rapporterat att de har korrekta räkenskaper och bedömt att den interna styrningen och kontrollen vid myndig- heten är betryggande för de delar som avser EU- medelshantering. De enskilda fel som föranlett reservationer avseende och Svenska årsredovisningar gäller bemyndiganderamar och har inte påverkat den totala finansiella sammanställningen. ESV har vid sin granskning av Lands- bygdsfonden funnit att inte har lämnat in fullständig kontrollstatistik . har heller inte fattat beslut om återkrav för Landsbygdsfonden och Garanti- fonden. Regeringen anser att dessa brister är av allvarlig karaktär och fäster stor vikt vid att bristerna åtgärdas. har gjort en uppskattning av beloppet som inte har kunnat S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 återkrävas och funnit att det rör sig om mindre än en procent av totalt utbetalt belopp 2015–2018. Regeringen bedömer att uppskattningen är rimlig och att beloppet som andel av de totala utgifterna inte är så pass stort att det påverkar slutsatsen att räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande. Regeringen lämnar följande intygande baserat på en samlad bedömning av ovan nämnda dokument. Sammanställningen av EU-räkenskaperna, om- fattande resultat- och balansräkning samt en kassamässig redovisning, har upprättats enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande. Betryggande intern styrning och kontroll Det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen. 6.5Europeiska revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet I detta avsnitt sammanfattas Europeiska revisionsrättens iakttagelser från årsrapporten om kommissionens genomförande av EU:s budget . Revisionsrättens uppdrag är att göra en oberoende granskning av hur EU:s medel uppbärs och används, samt bedöma hur de europeiska institutionerna fullgör sina uppgifter i samband med detta. Revisionsrätten granskar om samtliga inkomster och utgifter har varit lagliga och korrekta och om den ekonomiska förvalt- ningen har varit korrekt. Syftet med revisions- rättens arbete är att bidra till att förbättra den ekonomiska förvaltningen av unionens medel på alla nivåer. Revisionsrättens granskningsmandat omfattar alla organ som förvaltar eller tar emot EU-medel. Det innebär att revisionsrätten inte bara granskar EU:s institutioner utan även nationella, regionala och lokala institutioner som hanterar EU-medel. lämnar revisionsrätten sin årsrapport som innehåller iakttagelser om EU:s budgetgenom- förande. Årsrapporten innehåller även en revisionsförklaring om räkenskapernas tillför- litlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. I årsrapporten samman- fattas även revisionsrättens granskningar. Revisionsrättens årsrapport utgör underlag för rådets ställningstagande till att rekommendera huruvida kommissionen bör beviljas ansvarsfrihet för det berörda budgetåret. Till rekommendationen om ansvarsfrihet lämnas även slutsatser angående de åtgärder som rådet anser att kommissionen bör vidta för att komma till rätta med de brister som revisionsrätten identifierat. Det är som slutligen beslutar i frågan om kommissionens ansvarsfrihet. Revisionsrätten lämnade i sin revisionsförklaring ett uttalande utan reservation för räkenskaperna. För genomförandet av budgeten lämnade däremot revisionsrätten ett uttalande med reservation. Det är som revisionsrätten har lämnat ett uttalande med reservation (och inte med avvikande mening) angående genomförandet. Revisionsrättens granskning visade en felpro- cent på för kommissionens genom- förande av EU:s budget i dess helhet 2017 (jämfört ). Revisions- rättens uppskattning av felprocenten är en upp- skattning av hur mycket pengar som inte borde ha betalats ut från EU-budgeten, eftersom de inte har använts i enlighet med tillämpliga regler. Det är inte ett mått på konstaterat bedrägeri, in- effektivitet eller slöseri. Exempel på typiska fel är betalningar för icke stödberättigande utgifter eller för inköp där reglerna för offentlig upphandling inte har följts. De områden som hade högst uppskattade felnivåer 2017 var konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning samt ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. Revisionsrätten har gjort två iakttagelser gällande som nämns i årsrapporten. Den första handlade om att stödmottagare inom Lands- bygdsfonden inte hade uppfyllt sina åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk. svar är att iakttagelsen är korrekt och man arbetar för att åtgärdat bristerna. Den andra iakttagelsen handlade om att revisionsmyndigheten, , inte dokumenterade sitt arbete i tillräcklig omfattning. har accepterat iakttagelsen och åtgärdat bristerna. 6.5.3Utgångspunkter för agerande avseende revisionsrättens iakttagelser I propositionen om budgeteffekter av medlemskap i unionen m.m. (prop. 1994/95:40), som ställt sig bakom (bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67), slås fast att ska verka för en effektiv och återhållsam EU-budgetpolitik och för att närhetsprincipen ska tillämpas på budgetområdet. I den svenska politiken ingår även att prioritera uppföljning och kontroll av EU-medel. Europeiska kommissionen är enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF- fördraget) ytterst ansvarig för budgetens genom- förande. Medlemsstaterna har dock ett ansvar inför kommissionen och ska samarbeta med kommissionen vid genomförandet av budgeten och för att upprätta effektiva kontrollsystem som säkerställer en god ekonomisk förvaltning i medlemsstaterna. fäster stor vikt vid revisionsrättens iakttagelser och vid att kommis- sionen tillsammans med medlemsstaterna vidtar nödvändiga åtgärder för att komma tillrätta med de brister som revisionsrätten upptäcker. Europeiska unionens råd enades om att rekommendera att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för . lade ned sin röst vid omröstningen, till skillnad från föregående år då röstade nej. Skälet till att valde att lägga ned sin röst var att utvecklingen varit positiv och den uppskattade genomsnittliga felnivån har gått ned. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 6.6Redovisning av samtliga EU- medel I detta avsnitt redogörs för samtliga medel till och från EU-budgeten som redovisades mot in- komsttitlar och anslag på statens budget. Utöver utfallet redovisas de fyra närmast före- gående årens utfall kassamässigt. Redovisningen omfattar samtliga medel, oavsett till vilken fond eller vilken flerårig budgetram medlen är hänförliga till. Detta avsnitt ger därmed en översikt över hur EU-budgeten påverkar statens budget. Därutöver behandlas sådana bidrag från EU-budgeten till statliga myndigheter som inte redovisas mot statens budget, men som redovisas i resultaträkningen i årsredovisningen för staten. EU:s budget upprättas med stöd av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. EU- budgetens utgifter och inkomster ska balansera och det är budgetens utgifter som styr behovet av inkomster. Inkomsterna utgörs huvudsakligen av egna medel i form av avgifter från medlems- staterna. Egna medel fastställs enligt regelverket i rådets beslut /335/EU, Euratom av om systemet för Europeiska unionens egna medel. De egna medlen består av tre komponenter. Tullavgiften består av handelstullar som tas ut enligt den gemensamma tulltaxan vid handel med länder utanför EU. Dessa inkomster tillfaller EU- budgeten. Medlemsstaterna får dock behålla av intäkterna för att finansiera admi- nistrativa kostnader. Den s.k. mervärdesskattebaserade avgiften beräknas som en procentuell andel av respektive medlemsstats harmoniserade mervärdesskatte- bas. Att mervärdesskattebasen är harmoniserad innebär att medlemsstaternas inkomster från mervärdesskatt justeras för att uppnå likabehand- ling mellan medlemsstaterna. Den tredje delen av avgiften baseras på brutto- nationalinkomsten (BNI). Medlemsstaternas sammanlagda BNI-avgifter är en restpost och storleken fastställs för att säkra att EU-budgetens inkomster och utgifter balanserar. Avgiftens storlek för respektive medlemsstat beräknas som medlemsstatens andel av EU:s BNI, multiplice- rad med den del av EU-budgetens utgifter som inte täcks av de övriga egna medlen. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Inom ramen för den gemensamma jordbruks- politiken togs en särskild produkt- ionsavgift för socker ut. Dessa inkomster tillföll EU:s budget, med avdrag för finansiering av administrativa kostnader enligt samma procent- sats som för tullavgifter. Den s.k. sockeravgiften är nu borttagen. Ett antal medlemsstater har medgetts särskilda nedsättningar av sina avgifter, som i sin tur finansieras av övriga medlemsstater. Nedsätt- ningarna ska korrigera orimliga nettobördor, dvs. kompensera de länder som relativt sett får lite tillbaka från EU-budgetens utgiftssida jämfört med storleken på deras avgifter. Dessa ned- sättningar hanteras med retroaktivitet från sedan Europeiska unionens beslut om egna medel trädde i kraft . Kassamässigt reglerades nedsättningarna . Redovisningen i och vid sidan om statens budget I statens budget bruttoredovisas det återflöde av medel med delat förvaltningsansvar som admini- streras av svenska myndigheter. Bruttoredo- visning innebär att betalningar från EU redovisas mot inkomsttitel, medan de bidragsutbetalningar som myndigheterna gör redovisas mot anslag i statens budget. Redovisningen i dessa delar är kassamässig. Även program inom territoriellt samarbete ingår i den delade förvaltningen men dessa redovisas vid sidan av statens budget. Betalningar från EU redovisas samlat under inkomsttypen 6000 Bidrag från EU m.m. och specificeras på separata inkomsttitlar. EU- avgiften redovisas under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen. Utgifterna inom utgiftsområdet utgörs av betalningar till kommissionen för EU- budgeten. EU-budgeten beslutas inom en flerårig budgetram. Eftersom EU-budgetens inkomster och utgifter ska balansera, och merparten av inkomsterna utgörs av avgifter från medlemsstaterna, styr EU-budgetens utgiftsnivå i hög grad utgiftsnivån under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen. avgift kan förändras och avvika från beräkningen i statens budget beroende på ett flertal faktorer, t.ex. –faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, –revideringar av medlemsstaternas BNI, –revideringar av baser för mervärdesskatt, –utfallet av EU-budgeten , och –ändringsbudgetar på unionsnivå. Lägre avgift till EU än beräknat i budgeten (11,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade avgiften till EU med () 2018. Det berodde i huvudsak på att retroaktiva nedsätt- ningar avseende EU-avgiften blev betydligt lägre än 2017 som BNI-avgiften höjdes. Periodiserad EU-avgift i resultaträkningen Kostnaden för avgift till EU uppgick till (se not 4). Det var högre än det kassa- mässiga utfallet, som uppgick till . Skillnaden berodde på periodisering av den BNI-baserade avgiften. Återflödet från EU ökade Betalningarna från EU ökade med . De medel som får som återflöde från EU-budgeten kommer huvudsakligen från Garantifonden och Landsbygdsfonden. 6.8nedan sammanfattas det kassamässiga flödet mellan EU-budgeten och den svenska statens budget –2018. Uppgifterna i tabell 6.8 ger inte en fullständig bild av effekterna på statens budget av EU- medlemskapet. Utöver de anslag som helt eller delvis finansieras av EU-bidrag måste hänsyn tas till att det förekommer utgifter genom den medfinansiering som staten står för genom anslag på statens budget, t.ex. under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, utgiftsområde 19 Regional tillväxt och utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Medfinansie- ringen är en förutsättning för att ska kunna tillgodogöra sig medel från de flesta av fonderna i EU-budgeten. Garantifonden finan- sieras emellertid helt genom EU-budgeten bortsett från valutakursdifferenser och finansiella korrigeringar. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Tabell 6.8 Avgift till och återflöde från EU (kassamässigt) Summa betalningar till EU1 Bidrag från Europeiska garantifonden för jordbruket Bidrag från EU till landsbygdsutvecklingen Bidrag från EU till fiskenäringen Bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden Bidrag från Europeiska socialfonden Bidrag till transeuropeiska nätverk Övriga bidrag från EU Nettoflöde från statens budget till EU 1Redovisat mot anslag 1:1 Avgiften till Europeiska unionen 2Redovisat mot inkomsttitlar under inkomsttyp 6000 Bidrag från EU m.m. Utgifter hänförliga till medlemskap i förekommer även under olika myndigheters förvaltningsanslag. Eftersom samarbetet inom EU är integrerat i den nationella verksamheten och utgifter för europeiskt samarbete förekom även före anslutning , är dessa svåra att särredovisa. Anslagen för EU-bidrag på statens budget uppgick till (tabell Dessa utgifter ska motsvaras av medel från respektive fond inom EU-budgeten. uppgick inkomsterna från EU-budgeten till , se tabell 6.8. Beroende på periodiserings- och valutakursdifferenser samt finansiella korrigeringar skiljer sig alltså utfallet på anslagen från vad som redovisats som bidrag från EU på inkomsttitlar med . Periodiseringseffekterna uppkommer efter- som kommissionen oftast ersätter utbetalningar av stöd i efterhand. För Garantifonden och övriga strukturfonder förskotteras dock en viss del av det belopp för programperioden som varje medlemsland tilldelats. Statens budget står dess- utom för den valutarisk som uppstår i och med att stöden betalas ut i kronor medan kravet på ersättning från EU-budgeten görs i euro enligt gällande regler för valutaomräkning. Kommiss- ionen gör därefter sina utbetalningar i euro. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Tabell 6.9 Anslag finansierade med EU-medel för fleråriga budgetramen 2014–2020 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt 2014–2020 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Intervention för jordbruksprodukter m.m. Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur I resultaträkningen för staten (avsnitt 3) redovisas avgiften till EU under posten Transfereringar till utlandet. Återflödet från EU redovisas under posten Intäkter av bidrag. Dessa intäkter redovisas det år som stödet betalas ut till bidragsmottagarna, vilket motsvarar det år kostnaden uppstår. Det kan därför finnas skillnader mellan resultaträkningen och den kassamässiga redovisningen i statens budget. Bidrag vid sidan av statens budget Det finns också bidrag från EU-budgeten, exempelvis från ramprogrammen för forskning, som inte redovisas på statens budget utan endast i resultaträkningen. tog statliga myn- digheter, inklusive universitet och högskolor, emot i bidrag från EU- budgeten som enbart redovisades som intäkter av bidrag i resultaträkningen och som därmed inte framgår av redovisningen på statens budget (se avsnitt 3, not 3). S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 B i l a ga 1 Bilaga 1 Specifikation av inkomster i statens budget 2018 1 239 040 801 1 243 173 425 1 194 109 634 1 137 146 059 Direkta skatter på arbete -252 823 455 -253 822 772 -241 976 430 -231 424 212 -123 087 036 -123 865 544 -118 712 000 -113 313 732 -1 335 000 -1 335 000 -112 556 627 -113 302 893 -109 088 000 -105 101 685 -15 051 403 -14 487 037 -13 834 497 -12 687 024 Gåvor till ideell verksamhet Indirekta skatter på arbete -2 551 458 S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 B i l a ga 1 -38 689 001 -38 775 437 -36 886 871 -35 586 414 -38 689 001 -38 775 437 -36 886 871 -35 586 414 -6 076 699 -3 418 542 -3 168 344 -5 715 644 -3 913 600 -1 362 142 -1 188 138 -3 726 431 Egenavgifter, generell nedsättning -2 086 429 -1 984 647 -1 911 690 -1 919 701 Egenavgifter, regional nedsättning Skatt på kapital, hushåll -17 351 660 -18 058 830 -17 666 752 -17 355 161 S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 B i l a ga 1 Skatt på konsumtion och insatsvaror -4 326 553 -4 446 164 -4 446 164 Skatt på alkohol och tobak Privatinförsel av alkohol och tobak Skatt på elektrisk kraft Övriga skatter på energi och miljö Särskild skatt mot försurning Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Intäkter från EU:s handel med utsläppsrätter -1 530 200 -1 586 330 S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 B i l a ga 1 Skatt på annonser och reklam Avgifter avseende Myndigheten för radio och tv Restförda och övriga skatter -4 709 091 -4 714 649 -5 820 899 -4 709 091 Restförda skatter, hushåll -1 736 713 -1 966 952 -2 009 392 -1 736 713 Restförda skatter, företag -2 972 378 -2 747 697 -3 811 507 -2 972 378 Övriga skatter, hushåll -1 125 724 -2 125 724 Övriga skatter,företag -1 656 270 -1 731 657 -1 480 387 -1 431 503 -1 000 000 Intäkter som förs till fonder 2 097 612 962 2 110 955 977 1 938 491 452 2 090 800 203 2 104 458 485 2 025 508 139 1 932 414 684 S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 B i l a ga 1 1 092 219 513 1 101 270 796 1 063 459 536 1 012 595 294 Avgående poster, skatter till EU -6 812 759 -6 497 491 -6 258 982 -6 076 768 -6 812 759 -6 497 491 -6 258 982 -6 076 768 -6 812 759 -6 497 491 -6 258 982 -6 076 768 Avgående poster, skatter till andra sektorer -998 580 690 -1 003 187 -4 606 999 -962 048 603 -919 819 390 Skatter till andra sektorer -998 580 690 -1 003 187 -4 606 999 -962 048 603 -919 819 390 -744 148 022 -746 209 016 -2 060 994 -717 016 778 -685 914 889 -254 432 668 -256 978 673 -2 546 005 -245 031 825 -233 904 500 -6 990 001 -13 325 632 -26 179 266 -13 447 325 -6 262 153 -1 019 027 -29 283 127 -4 861 991 -8 523 273 -1 337 697 -2 029 973 -1 718 849 -2 029 973 -1 718 849 1 085 229 512 1 119 945 353 1 050 133 904 utdelning och inleverans av motsvari Övriga myndigheters inlevererade överskott Inlevererat överskott av statsstödd exportkredit Inlevererat överskott från övriga myndigheter S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 B i l a ga 1 Överskott av statens fastighetsförvaltning Inlevererat överskott av statens Ränteinkomster på lån till fiskerinäringen Räntor på övriga näringslån, Kammarkollegiet Räntor på övriga näringslån Ränteinkomster på statens lån för universitetsstudier och garantilån för studera Ränteinkomster på allmänna studielån Ränteinkomster på studielån upptagna efter Ränteinkomster på markförvärv för jordbrukets Räntor på skattekonton m.m., netto Inkomster av statens aktier Inkomster av statens aktier Inkomster av statens aktier Fastställande av åldersgränser för Avgifter för statskontroll av Avgifter vid patent- och registreringsväsendet Avgifter för registrering i förenings- m.fl. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 B i l a ga 1 Avgifter för statliga garantier Avgifter vid statens internbank i Avgifter för årlig revision Avgifter för etikprövning av forskning Inkomster av uppbörd av felparkeringsavgifter Offentlig lagring, försäljningsintäkter Kontrollavgifter vid särskild skattekontroll Övriga inkomster av statens verksamhet Övriga inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försålda byggnader och Statliga myndigheters inkomster av försålda Övriga inkomster av markförsäljning Övriga inkomster av markförsäljning S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 B i l a ga 1 Övriga inkomster av försåld egendom -3 291 688 Inkomster av statens gruvegendom Övriga inkomster av försåld egendom -3 291 688 Inkomster av försåld egendom -3 192 285 Återbetalning av lån till fiskerinäringen Återbetalning av övriga näringslån Återbetalning av lån avseende såddfinansiering Återbetalning av övriga näringslån, Återbetalning av övriga näringslån, Statens