prop · H603135 · 2019-05-23 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2018/19:135 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . har granskat regeringens och inrättande av regionala exportcentrum. Resultatet av granskningen har redovisats i rapporten exportcentrum – en del i exportstrategi (RiR 2019:3). Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen och . övergripande analys är att regionala exportcentrum har etablerats i hela landet och att i etableringen har omhändertagit grundläggande organisatoriska behov. De regionalt utvecklingsansvariga aktörerna som finns i alla län och regioner anses ha haft en positiv betydelse som sammanhållande kraft i varje exportcentrum. menar dock att tidigare erfarenheter kunde ha omhändertagits bättre och att satsningens långsiktighet borde tydliggöras. I skrivelsen går regeringen igenom rapporten och redovisar vilka åtgärder som har vidtagits och kommer att vidtas inom området. Regeringen delar delvis bedömning och kommenterar de överväganden som gjordes inför inrättandet av regionala exportcentrum. Regeringen kommer inom ramen för arbetet med att utveckla exportstrategin med fokus på ekonomisk, social och ekologisk hållbarhet att ta ställning till satsningens fortsättning. I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. Ärendet och dess beredning .............................................................. iakttagelser och rekommendationer ........................ Regeringens bedömning och åtgärder med anledning av iakttagelser och rekommendationer ........................ Inrättandet av regionala exportcentrum.............................. Genomförandet och vidareutveckling av insatsen.............. Möjlighet till effektutvärdering .......................................... Utvecklad redovisning till .................................. Förbättringsområden enligt granskningen.......................... Regeringens behandling av ........ Regionala exportcentrum – en del av exportstrategi (RiR 2019:3).............................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Ärendet och dess beredning har granskat regeringens och inrättande av regionala exportcentrum. Granskningen har redovisats i rapporten exportcentrum – en del i exportstrategi (RiR 2019:3), se bilagan. överlämnade granskningsrapporten till regeringen . I denna skrivelse behandlar regeringen de iakttagelser och rekommendationer till regeringen som har redovisat i sin rapport. 2Riksrevisionens iakttagelser och rekommendationer Syftet med granskning har dels varit att undersöka om inrättandet av regionala exportcentrum har genomförts på ett sätt som överensstämmer med åtgärdens syfte och mål, dels om det finns utrymme för förbättringar i det fortsatta arbetet. Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen och . tar sin utgångspunkt i att regionala exportcentrum på har etablerats i stora delar av landet. Detta beskrivs av som en av de mest omfattande åtgärderna i termer av involverade aktörer och insatser i den exportstrategi som regeringen tog fram och början av 2015. konstaterar att regionala exportcentrum har etablerats i hela landet och att i etableringen har omhändertagit grundläggande organisatoriska behov. utvecklingsansvariga aktörerna som finns i alla län och regioner anses ha haft en positiv betydelse som sammanhållande kraft i varje exportcentrum. finner ingenting som tyder på att vare sig eller regeringen har beaktat tidigare erfarenheter av liknande insatser i Det lyfts fram att en utredning om tidigare försök att etablera regionala exportcentrum förlorade i effektivitet då de deltagande aktörerna bevakade sina revir på bekostnad av samverkan och samordning. I granskningsrapporten framförs det också att företrädare för företagens intresseorganisationer inte anser sig ha fått möjlighet att lämna synpunkter i tillräcklig omfattning inför skapandet av regionala exportcentrum. noterar att de regionala exportcentrumen startade som en pilotverksamhet i sex regioner. Om urvalet av pilotregioner hade skett slumpmässigt, hade enligt större möjligheter till effektutvärdering förelegat, men eftersom regeringen i stället valde att 2018/19:135 själv peka ut pilotregionerna utnyttjades inte den möjligheten. Vidare konstaterar att det inte finns några tillförlitliga samlade uppgifter om hur många företag som fått hjälp av regionala exportcentrum. menar i granskningsrapporten att både och regeringens redovisning av de regionala exportcentrumens verksamhet är på en basal nivå, och inte motsvarar de förväntningar som näringsutskottet uttryckt om regeringens resultatredovisning inom politikområdet. –ta ställning till insatsens tidsperspektiv, –öka tonvikten på att insatser av detta slag ska vara möjliga att effektutvärdera, –utveckla sin redovisning till om regionala exportcentrum med information om hur långt arbetet kommit och de uppföljningar som genomförts, och –utreda hur de förbättringsområden som granskningen identifierat kan omhändertas, t.ex. •hur aktuella de tjänster som aktörerna i de regionala exportcentrumen erbjuder är, och •om en utökning av kretsen av aktörer som ska och kan ingå i regionala exportcentrum kan bidra till att höja aktualiteten –inrikta uppföljning och utvärdering av de regionala exportcentrumens aktiviteter på effekter för målgruppen snarare än på det interna samarbetet mellan främjandeaktörerna, –utveckla sin redovisning om regionala exportcentrum med information om hur långt arbetet kommit och de uppföljningar som genomförts, och –utreda hur de förbättringsområden som granskningen identifierat kan omhändertas, t.ex. genom •större gemensam inriktning på de regionala exportcentrumen genom bl.a. ökad användning av samverkansavtal mellan aktörerna, exportcentrumens överblick över satsningen i hela landet och exportcentrumens möjlighet till inflytande över samordningen, och I denna skrivelse behandlas de rekommendationer som ger till regeringen. 3 Regeringens bedömning och åtgärder Skr. 2018/19:135 med anledning av Regeringen välkomnar granskning. Inrättandet av regionala exportcentrum är en av 22 insatser i exportstrategi, som beslutades av regeringen . Exportstrategins mål är att öka svensk export, i absoluta tal och som andel av BNP, att öka attraktionskraft för investeringar, kompetens och turister samt att öka andelen exporterande företag och deltagandet av svenska företag i den globala ekonomin. Genom exportstrategin tog regeringen sig an utmaningarna för den svenska utrikeshandeln så som att exporten i högre grad behöver nå tillväxtmarknaderna, att fler små och medelstora företag måste våga och vilja exportera, att svenska varor, tjänster och system måste nå ännu högre i värdekedjan, att landets attraktionskraft för investeringar, kompetens och turism måste öka och att den globala handeln hålls öppen. Sedan exportstrategin antogs har en positiv utveckling noterats för exporten och de andra mål som sattes, trots att utmaningarna för t.ex. den globala frihandeln har ökat. Exportstrategin togs fram i dialog med statliga myndigheter och bolag samt med det privata näringslivet. Möten anordnades och många skriftliga inspel gjordes från myndigheter, intresseorganisationer samt offentliga och privata bolag. Forskningen om handelsfrämjandet analyserades och jämförelser med andra länders strategier och metoder på området gjordes, bland annat genom rapporter från utvalda svenska ambassader. En vanligt förekommande synpunkt, inte minst från näringslivets företrädare, var att det fanns ett stort och bra utbud av exportfrämjande tjänster i myndigheter och offentliga organisationer, men att det var svårt, särskilt för små och medelstora företag, att veta vilken tjänst som erbjöds av vilken aktör. Många upplevde att olika aktörer erbjöd samma tjänster. Därför beslutade regeringen att inrätta regionala exportcentrum enligt principen ”en dörr in”. Detta var en av tre insatser i exportstrategin som syftade till bättre samordning mellan olika främst statliga aktörer inom främjandet av företagens export och internationalisering. De övriga var inrättandet av Team som ett samverkansforum på nationell nivå samt att utveckla den digitala exportinformationen – ”ett enda fönster” – genom att skapa en digital ingång för exportrådgivning och exportservice. 3.2 Inrättandet av regionala exportcentrum Inrättandet av regionala exportcentrum motiverades i exportstrategi med att företag skulle erbjudas stöd för sin internationalisering oberoende av i vilken del av landet de var verksamma. Det var viktigt att företagen inte upplevde det som svårt att hitta rätt bland de olika aktörerna. Det bedömdes som problematiskt om olika statligt 2018/19:135 finansierade aktörer inte hänvisade till varandra. Det fanns också regionala skillnader där vissa aktörer fanns i några regioner men inte i andra. Regeringen gav i uppdrag att samordna inrättandet av regionala exportcentrum enligt principen ”en dörr in”. gavs även i uppdrag att komplettera myndighetsportalen med samlad information om det offentliga utbudet av export- och internationaliseringsstöd för företagen. Uppdraget innebar att i samarbete med de regionalt utvecklingsansvariga aktörerna i respektive län skulle se till att exportcentrum inrättades i , , , , och . I varje regionalt exportcentrum skulle den regionalt utvecklingsansvariga aktören och den eventuella regionala representationen för , , (Business ), och ingå. Samtliga insatser som skedde inom ramen för uppdraget skulle samordnas mellan de ovan nämnda aktörerna. En styrgrupp på nationell nivå skulle därför övervaka att inrättandet av exportcentrum skedde i enlighet med respektive aktörs uppdrag. utsågs att vara sammankallande i styrgruppen. Där så befanns relevant skulle den kompetens som finns hos inkubatorer och motsvarande organisationer tillvaratas och synliggöras i genomförandet av regionala exportcentrum. Målet angavs vara att varje företag får kontakt med rätt person i rätt organisation med sin fråga eller sitt problem inom en arbetsdag (), enligt principen ”en dörr in”. Följande kriterier angavs: 1.I varje regionalt exportcentrum skulle samtliga nämnda myndigheter och organisationer ingå, i den mån de var verksamma. 2.En enskild aktörs regionala representant kunde tillhöra mer än ett exportcentrum. 3.Utåtriktade aktiviteter såsom seminarier som fokuserade på export- och internationaliseringsfrågor skulle där det var möjligt genomföras gemensamt. 4.Om flera medverkande aktörer erbjöd likartade tjänster skulle företagen ges information om alla dessa alternativ. 5.Information om de medverkande aktörernas exporttjänster i regionen skulle tillgängliggöras för företagen digitalt genom utveckling av webbportalen . 6.Tjänster som tillhandahölls av andra offentligt stödda aktörer eller regionala handelskamrar skulle kunna presenteras av regionala exportcentrum, men inte enskilda privata företags eller organisationers. 7.Utformningen av regionala exportcentrum skulle bygga på befintliga regionala strukturer, med målsättningen att förbättra samordningen mellan de regionalt medverkande aktörerna. Fysisk samlokalisering i de utpekade regionerna skulle eftersträvas men var inte ett krav. Även andra län än de utpekade kunde etablera regionala exportcentrum Skr. 2018/19:135 enligt kriterierna ovan, vilka då skulle kunna godkänna för inkludering i samordningsuppdraget. Valet av de sex pilotregionerna skedde efter samråd med de mest centrala aktörerna i projektet, dvs. , Business och , den sistnämnda myndigheten även i dess roll som svensk värdmyndighet för . En jämn fördelning över landet eftersträvades, vilket innefattar såväl landsbygdssom storstadsregioner. I detta förberedande skede kom frågan om tidigare erfarenheter av liknande initiativ inte upp. 3.3Genomförandet och vidareutveckling av insatsen Regionala exportcentrum lanserades i de sex pilotregionerna –17. återrapporterade löpande genomförandet av uppdraget till regeringen. Det konstaterades att de olika pilotregionerna hade olika förutsättningar och att graden av samverkan därför från början var olika utvecklad i de olika pilotregionerna. I den första återrapporteringen konstaterades att av företagen hade fått hjälp att hitta rätt inom de angivna . Vittnesmål från de medverkande aktörerna och regionerna tydde på att uppdraget från regeringen, kanaliserat via , hade inneburit en förbättring av den lokala och regionala samordningen. Inte minst var signalen från regeringen att lokal och regional samverkan var prioriterad och viktig. Att regionalt utvecklingsansvariga aktörers och kommuners roll för genomförandet av exportstrategin uppmärksammades togs också emot positivt. Det visade sig att det fanns ett stort intresse från handelskamrar, inkubatorer och vetenskapsparker samt kommunala näringslivskontor att frivilligt medverka i regionala exportcentrum. Intresse för regionala exportcentrum noterades även från län som inte ingick bland de utvalda. och ansökte därför hos om att godkännas som regionala exportcentrum trots att de, till skillnad från pilotregionerna, inte fått särskilda bidrag för detta från myndigheten. Mot denna bakgrund bedömde regeringen att pilotsatsningen utfallit positivt och att den regionala exportrådgivningen borde stärkas ytterligare. godkände detta i och med behandlingen av budgetpropositionen . gavs därför i uppdrag att samordna inrättande av regionala exportcentrum i alla län, vilket även skedde . Inrättandet av regionala exportcentrum är en del av Genomförandet av de insatser som krävde finansiering möjliggjordes av den så kallade exportoffensiv som beslutade om i enlighet med regeringens förslag i vårändringsbudgeten . 2018/19:135 Exportoffensiven innebar att totalt avsattes för åren 2015–2019. har bekräftat denna satsning i behandlingen av varje budgetproposition, men ett eller flera oppositionspartier har i sina budgetmotioner föreslagit en fullständig eller partiell minskning av denna satsning. Finansieringen av regionala exportcentrum har därför präglats av samma ovisshet som alla andra satsningar i exportstrategin som förutsatt finansiering ur exportoffensiven. Inrättandet av regionala exportcentrum avsåg inte att skapa nya institutioner och inte heller att utveckla nya tjänster. De existerande institutionerna som exempelvis , Business , med flera har ett stort utbud av tjänster som främjar små och medelstora företags internationalisering inom ramen för sina ordinarie uppdrag. Regeringen valde medvetet att inte göra insatsen konstadsdrivande t.ex. genom att kräva fysisk samlokalisering av alla deltagande aktörer. har anställt projektledare för att stötta regionerna i genomförandet och även valt att bevilja startbidrag till de regionalt utvecklingsansvariga aktörerna för de eventuella merkostnader som kan uppstå i uppstartsfasen av varje regionalt exportcentrum. Regeringens avsikt är att utveckla exportstrategin med fokus på ekonomisk, social och ekologisk hållbarhet i enlighet med januariavtalet. Regeringen delar uppfattning att insatser av detta slag bör vara möjliga att effektutvärdera. Därför angavs i uppdraget till målet om att företagen skulle få hjälp att hitta rätt . Därutöver utvärderas de medverkande aktörerna såsom , Business och utifrån de mål och kriterier som regeringen och andra ägare eller uppdragsgivare anger i samband med reglerings- eller riktlinjebrev eller ägaranvisning. bedriver ett utvecklingsarbete för att förbättra metoderna för utvärdering av offentliga insatser. konstaterar att effektutvärderingen kunde ha underlättats om urvalet av pilotregionerna hade gjorts slumpvis. Regeringen instämmer i att en sådan metod kunde ha varit lämplig, även om urvalsgruppens ringa storlek hade påverkat tillförlitligheten i effektutvärderingen. Regeringen valde att välja ut pilotregioner utifrån önskemålet om en jämn fördelning över landet. anför att regeringens rapportering till om resultatet av inrättandet av regionala exportcentrum hade kunnat vara fylligare. Regeringen delar delvis den uppfattningen. näringsutskott har framfört synpunkter på regeringens resultatredovisning inom utgiftsområde 24 Näringsliv – Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande, från vilket insatsen finansieras. I återkopplingen har det bland annat framförts att man inte vill se för mycket indikationer och data från de olika statliga aktörerna. vill däremot se en Skr. 2018/19:135 resultatredovisning som tydligare kopplar till målen för politikområdet. Regeringen har för avsikt att utveckla resultatredovisningen i linje med dessa önskemål. Inrättandet av regionala exportcentrum är en av totalt 22 insatser i exportstrategi. Flera av insatserna omfattar flera delinsatser, vilket gör att det i praktiken snarare handlar om 70 insatser. Några av dessa är direkt kopplade till varandra, medan andra i praktiken är egna insatser som endast kunnat genomföras i form av särskilda uppdrag eller bidrag. Det totala antalet nya åtgärder i exportstrategin är dock i praktiken större än 22. Många har möjliggjorts endast tack vare finansiering ur den så kallade exportoffensiven. Att delredovisa effekten av varje enskild ny insats i budgetpropositionen skulle bli mycket omfattande. Regeringen har därför valt att i sin resultatredovisning fokusera på de övergripande resultaten av exportstrategin. Mer detaljerade resultat ges från verksamheten hos var och en av de statligt stödda aktörer som finansieras genom exportoffensiven. rekommenderar regeringen att utreda hur de förbättringsområden som granskningen identifierat kan omhändertas. Som exempel nämns att utvärdera aktualiteten i de tjänster som aktörerna i regionala exportcentrum erbjuder samt om en utökning av den krets av aktörer som ska eller kan ingå borde genomföras. Regeringen håller med om att det kan finnas möjligheter till förbättringar i utformningen av regionala exportcentrum. Regionala exportcentrum är en samverkansform mellan befintliga aktörer med skilda men delvis överlappande uppdrag. Regeringen är inte den enda aktör som utövar styrningen. ägs av staten men de 16 regionala dotterbolagen ägs till av regionala ägare. Business ägs gemensamt med det svenska näringslivet. uppdrag härstammar ur beslut inom EU. De tjänster som dessa aktörer erbjuder bestäms därför också endast delvis av regeringen. Erfarenheten är att aktörerna själva ofta har bäst uppfattning om vilka tjänster som efterfrågas av företagen. Därför utformar de ofta nya tjänster på eget initiativ. Ur regeringens perspektiv är det viktigt att tillskapandet av nya tjänster inte innebär tjänster som redan erbjuds av någon av de medverkande aktörerna dubbleras. Ett av syftena med inrättandet av regionala exportcentrum var att undvika sådana överlappningar. Eftersom syftet med regionala exportcentrumen har varit att förbättra samordningen av de offentligt finansierade aktörerna, främst de statliga men även lokala och regionala, har regeringen valt att inte inkludera privata konsulter och branschorganisationer i regionala exportcentrum. Vid sidan av dessa offentligt stödda aktörer finns det en mängd privata konsulter och andra företag som stöder företagens export och internationalisering. Samordning av dessa ingick inte i uppdraget då det inte bedömdes vara statens roll. Det finns även risker relaterade till exempelvis konkurrens, otillbörligt gynnande och kvalitetssäkring som 2018/19:135 måste analyseras innan man överväger att öppna för privata aktörer. Många, om inte alla, av de aktörer som deltar i regionala exportcentrum har en nära dialog med näringslivet. Det kan finnas andra offentliga aktörer som inte omfattas av regionala exportcentrum men som skulle kunna ge ett mervärde i arbetet om de aktivt hjälper svenska företag att internationaliseras. Av regeringens uppdrag till framgår det att den kompetens som finns hos inkubatorer, vetenskapsparker och motsvarande organisationer ska tillvaratas och synliggöras där så är relevant. Det finns således inget hinder för dessa att medverka i regionala exportcentrum. är det angeläget att regionala exportcentrum inte blir så breda att de förlorar fokus utifrån syftet att stötta export och internationalisering i främst små och medelstora företag. 3.8Regeringens behandling av rapport Med denna redogörelse och de åtgärder regeringen har beskrivit anser regeringen att är slutbehandlad. – en del av exportstrategi är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och eﬀektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och eﬀektivitetsrevision. Denna rapport har tagits fram inom eﬀektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur eﬀektiv den statliga verksamheten är. Eﬀektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . isbn 978-91-7086-510-7 rir 2019:3 omslagets originalfoto: nixon cáceres tryck: interntryckeri, 2019 E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N T I L L R I K S D A G E N B E S L U T A D : 2 0 1 9 - 0 1 - 1 8 D N R : 3 . 1 - 2 0 1 7 - 0 1 9 6 R I R 2 0 1 9 : 3 Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. följande granskningsrapport: – en del av exportstrategi har granskat inrättandet av regionala exportcentrum. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Den innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen och . Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Ämnessakkunnig har varit föredragande. Tillförordnad enhetschef och revisionsledare har medverkat i den slutliga handläggningen. ; , , Tillväxtanalys R I K S R E V I S I O N E N R E G I O N A L A E X P O R T C E N T R U M – E N D E L A V S V E R I G E S E X P O R T S T R A T E G I R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Bakgrund och motiv till granskning Inrättandet av regionala exportcentrum Erfarenheter från regionala exportcentrum Beaktande av behovet av effektutvärdering Iakttagelser om inrättandet av regionala exportcentrum Uppföljning med avseende på antalet företag som nås Redovisningen av arbetets utveckling och resultat Iakttagelser om regeringens och uppföljning och redovisning 4.1Har regeringens och förberedelser och organisering av regionala exportcentrum förbättrat förutsättningarna för exportfrämjande insatser i berörda regioner? 4.2Har regeringen och följt upp och redovisat inrättandet av och resultatet av regionala exportcentrum, med fokus på god hushållning? , – Uppföljning av kriterier i , – Reviderad uppföljnings- och utvärderingsplan – planering för olika indikatorsområden , – Reviderad uppföljnings- och utvärderingsplan – effektmål på kort sikt samt indikatorer , – Reviderad uppföljnings- och utvärderingsplan – effektmål på lång sikt samt indikatorer , – Översikt av uppgifter i Skriftliga frågor till kontaktansvariga för regionala R I K S R E V I S I O N E N R E G I O N A L A E X P O R T C E N T R U M – E N D E L A V S V E R I G E S E X P O R T S T R A T E G I R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Regionala exportcentrum är en av de mest omfattande åtgärderna i termer av involverade aktörer och insatser i den exportstrategi som regeringen tog fram . Tanken med regionala exportcentrum är att de ska fungera som en ”dörr” in till olika typer av rådgivning och finansiellt stöd för att hjälpa små och medelstora företag att växa. fick regeringens uppdrag att samordna arbetet med att inrätta regionala exportcentrum. Verksamheten inleddes med sex pilotcentrum 2016 i sex län. beslutade regeringen att målet var att exportcentrum skulle finnas i samtliga län 2018. Syftet med granskningen har varit att undersöka dels om inrättandet av regionala exportcentrum har genomförts på ett sätt som överensstämmer med åtgärdens syfte och mål, dels om det finns ett utrymme för förbättringar i det fortsatta arbetet. Granskningen har inriktats på följande revisionsfrågor: