prop · H60333 · 2019-01-07 00:00:00 — Remissinstanserna: finner att konsekvensutredningen upp- fyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen om konsekvensutredning vid regel- givning. anför att verkets kostnader med anledning av förslagen förväntas bli mycket begränsade. Skälen för regeringens bedömning: Även för andra myndigheter som behöver information från är det en fördel om Transportstyrelsen har möjligheter att använda modern teknik som i förlängningen underlättar utvecklingen av t.ex. e-tjänster. Detta kan i sin tur leda till tidsbesparingar och påtagligt minskade administrativa kostnader för de myndigheter som har ett behov av information från Transportstyrelsens databaser. Även för andra myndigheter är det givetvis en fördel att nödvändiga författningsförändringar kan genomföras så snabbt och enkelt som möjligt. För andra myndigheter som har behov av information om fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn på vägtrafikområdet medför det förhållandet att regelverket blir tydligare och mer överskådligt på att de administrativa kostnaderna för att sätta sig in i regelverket minskar. Genom ändringen blir, som nämnts, regelverket även konsekvent i förhållande till flertalet andra särskilda registerförfattningar. För dessa myndigheter bör detta i förlängningen kunna leda till positiva effekter i form av samordningsfördelar. Hur stora kostnadsminskningar det kan röra sig om har inte varit möjligt att beräkna. Kostnader torde dock i ett över- gångsskede uppkomma, eftersom den som redan har kunskap om gällande regelverk måste sätta sig in i nya regler. Detta gäller generellt för införandet av ny lagstiftning. Eftersom det rör sig om en engångskostnad för att införa ett regelverk som ska användas bör dock inte betydelsen härav överdrivas. Eventuella merkostnader för myndigheterna bör därför kunna finansieras inom befintliga finansiella ramar. Regeringens bedömning: Förslagen förväntas leda till att företagens administrativa kostnader minskar påtagligt. Förslaget om direktåtkomst för förväntas innebära en vinst för företagen. Förslaget om ändrade bestämmelser om rättelse innebär att enskilda företag undviker att drabbas av orimliga kostnader och besvär med anledning av ändringar i uppgifter om vem som är registrerad ägare. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: , , ser generellt positivt på förslaget att registret ska innehålla uppgifter som berör trafikskolebranschen och förarutbildningen. förutsätter emellertid att förslagen inte kommer att innebära merkostnader. Förslagen i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: finner att konsekvensutredningen uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. BIL och () välkomnar att förslagen innebär väsentliga ekonomiska besparingar för företag. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen föreslår att det införs möjlighet att behandla uppgifter om tillstånd att bedriva yrkesmässig verksamhet och förordnande av godkänd personal. Utredningen föreslog att uppgifter om tillstånd att bedriva yrkesmässig utbildning, om överlämnande av rätten att anordna prov samt om förordnande av förarprövare och godkännande av trafikskolechefer, utbildningsledare eller trafiklärare enligt lagen om trafikskolor skulle registreras. Regeringens nu föreslagna ändamål inbegriper de uppgifter som utredningen föreslog. Möjligheten att behandla dessa uppgifter kommer främst att påverka de företag och enskilda som har meddelats tillstånd att bedriva utbildning eller som omfattas av godkännande. Någon särskild kostnad för detta torde inte uppstå. För företag som behöver information från Transportstyrelsens databaser är det en fördel om Transportstyrelsen har möjlighet att använda modern teknik som i förlängningen underlättar utvecklingen av t.ex. e-tjänster. Detta kan i sin tur leda till tidsbesparingar och minskade administrativa kostnader för de företag som har ett behov av information från Transport- styrelsens databaser. Det är mycket svårt att göra några generella beräkningar av minskningen av företagens administrativa kostnader, efter- som varje e-tjänst som utvecklas kan innebära olika besparingar. Den stora vinsten med sådana tjänster är den s.k. kundnyttan med tillgänglighet dygnet runt. Baserat på antagandet att Transportstyrelsen utvecklar 20 självservicetjänster för den enskilde respektive näringsliv och den tid som kan sparas genom att anmälningar görs elektroniskt i stället för på papper har Transportstyrelsen gjort en mycket grov uppskattning. Vid en sådan uppskattning skulle näringslivet kunna spara . Som anförts ovan förutsätter dock varje tjänst en egen beräkning av konsekvenserna. För företag är det givetvis en fördel att nödvändiga förändringar i lagstiftningen kan genomföras så snabbt och enkelt som möjligt. För de företag som har ett behov av information om fordon, behörig- heter, tillstånd och tillsyn på vägtrafikområdet medför det förhållandet att regelverket blir tydligare och mer överskådligt på att de administrativa kostnaderna för att sätta sig in i regelverket minskar. stora kostnadsminskningar det kan röra sig om har inte varit möjligt att Kostnaden torde i ett övergångsskede bli något högre, eftersom den som redan har kunskap om gällande regelverk måste sätta sig in i nya Detta gäller, som nämnts ovan, generellt för införandet av en ny Det är naturligtvis svårt att uppskatta hur stora samhällsekonomiska vinster i ökade effektivitet och minskad tidsåtgång som kommer att göras till följd av en mer lättillgänglig och ändamålsenlig lagstiftning. på att antalet företag som kommer i kontakt med registerlagstiftningen är väldigt stort så innebär dock även en liten effektivisering och tidsvinst per företag en relativt stor samhällsekonomisk vinst totalt sett. ca 200 000 juridiska personer registrerade som ägare till fordon i Flertalet av dessa är företag. Vid ett antagande om att varje företag gör en genomsnittlig tidsvinst per år på tack vare att regelverket är mer lättillgängligt, skulle vinsten för dessa företag sammanlagt kunna beräknas till ett ansenligt antal Möjligheten att behandla uppgifter om registreringsnummer och chassi- nummer för att tillhandahålla sådana uppgifter om fordon som inte är personuppgifter kan antas medföra vinster för de företag som har användning av sådana uppgifter i sin verksamhet, och för de informations- förmedlare som tillhandahåller uppgifterna och eventuella program- Det borde också innebära ökade förutsättningar för olika utvecklare av programvaror och webblösningar att skapa nya produkter som bygger på en tillgång till tekniska uppgifter i fordonsdatabasen. Marknaden för sådana produkter och tjänster borde därför öka. Om ges direktåtkomst till fotografier kommer det att ge en tidsbesparing som även kommer den enskilde till godo, eftersom en kontroll kan genomföras snabbare. Bestämmelsen ger alltså även positiva effekter för företag. Med samma utgångspunkter som vid beräkningen av polisens minskade kostnader, dvs. och en tidsbesparing på blir den totalt 125 000 x 5/60 = ca . har uppskattat att det är ungefär lika ofta förare av firmabilar som privatbilister som inte har körkortet med sig vid en kontroll. kostnaderna för företag torde således bli avsevärda. Att återinföras som ägare till ett fordon kan få stora ekonomiska konsekvenser avseende bl.a. fordonsskatter, trafikförsäkring Ju har gått, desto högre riskerar kostnaderna att bli för den som återinförs. Kostnader uppstår dels för fordonsskatter och avgifter dels för förfarandet med att ansöka om befrielse från skatter och avgifter. Fordonsskatt debiteras en eller tre gånger för ett påställt fordon beroende på skattens storlek. verket kan i praktiken genom omprövning till den skattskyldiges nackdel påföra skatt för två–tre skatteår tillbaka i tiden. under vissa förutsättningar fatta beslut om efterbeskattning för äldre Prop. 2018/19:33 skatter. För fordon som är avställda påförs vägtrafikregisteravgiften en När det gäller beslut om trängselskatt och tilläggsavgift är omprövningsmöjligheterna begränsade och beslut om omprövning kan ske senast efter det att ett automatiserat beslut om trängselskatt har fattats. De föreslagna bestämmelserna innebär att ett återinförande av ägare genom rättelse endast kan ske om det inte innebär skada för den registrerade eller andras rättigheter eller friheter. En rimlig bedömning är att företagens kostnader i dessa sammanhang kommer att minska. Regeringens bedömning: Förslagen är positiva även för privat- personer, exempelvis stärker förslagen skyddet för den personliga integriteten. Förslaget om direktåtkomst till fotografier för förväntas också innebära en vinst för privatpersoner, liksom den minskade risken att påföras kostnader som någon annan ådragit sig. Förslaget om ändrade bestämmelser om rättelse innebär att privat- personer undviker att drabbas av orimliga kostnader och besvär med anledning av ändringar i uppgifter om vem som är registrerad ägare. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna har inte yttrat sig i denna del. Förslagen i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: finner att konsekvensutredningen upp- fyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen om konsekvensutredning vid regel- givning. BIL och () välkomnar att förslagen innebär väsentliga ekonomiska besparingar för enskilda. Skälen för regeringens bedömning: Regeringens förslag förutsätter i de flesta fall inte någon ny behandling av personuppgifter utan är en ny reglering av en redan pågående sådan behandling. Någon särskild konsekvensbeskrivning avseende skyddet för den personliga integriteten görs inte här utan det hänvisas i stället till de bedömningar som görs i avsnitt 7. Regeringen föreslår att det införs möjlighet att behandla uppgifter om tillstånd att bedriva yrkesmässig verksamhet och förordnande av godkänd personal. Utredningen föreslog att uppgifter om tillstånd att bedriva yrkesmässig utbildning, om överlämnande av rätten att anordna prov samt om förordnande av förarprövare och godkännande av trafikskolechefer, utbildningsledare eller trafiklärare enligt lagen om trafikskolor skulle registreras. Regeringens nu föreslagna ändamål inbegriper de uppgifter som utredningen föreslog. Möjligheten att behandla dessa uppgifter kommer främst att påverka de företag och enskilda som har meddelats tillstånd att bedriva utbildning eller som omfattas av godkännande. Någon särskild kostnad för detta torde inte uppstå. För privatpersoner som behöver information från Transportstyrelsens databaser är det en fördel om Transportstyrelsen har möjlighet att använda modern teknik som i förlängningen underlättar utvecklingen av t.ex. e- Detta kan i sin tur leda till tidsbesparingar och minskade administrativa kostnader för de företag som har ett behov av information från Transportstyrelsens databaser. Det är mycket svårt att göra några generella beräkningar av minskningen av företagens administrativa kostnader, eftersom varje e-tjänst som utvecklas kan innebära olika Den stora vinsten med sådana tjänster är den s.k. kundnyttan med tillgänglighet dygnet runt. Baserat på antagandet att Transport- styrelsen utvecklar 20 självservicetjänster för den enskilde respektive näringsliv och den tid som kan sparas genom att anmälningar görs elektroniskt i stället för på papper har Transportstyrelsen gjort en mycket Vid en sådan uppskattning skulle den privata marknaden kunna spara . förutsätter dock varje tjänst en egen beräkning av konsekvenserna. För företag och privatpersoner är det givetvis en fördel att nödvändiga förändringar i lagstiftningen kan genomföras så snabbt och enkelt som Även för de privatpersoner som har ett behov av information om fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn på vägtrafikområdet medför det förhållandet att regelverket blir tydligare och mer överskådligt på längre sikt att de administrativa kostnaderna för att sätta sig in i regelverket Inte heller här har det varit möjligt att beräkna hur stora kostnadsminskningar det kan röra sig om. Kostnaden torde i ett övergångsskede bli något högre, eftersom den som redan har kunskap om gällande regelverk måste sätta sig in i nya regler. Detta gäller, som nämnts ovan, generellt för införandet av en ny lagstiftning. Det är naturligtvis svårt att uppskatta hur stora samhällsekonomiska vinster i ökade effektivitet och minskad tidsåtgång som kommer att göras till följd av en mer lättillgänglig och ändamålsenlig lagstiftning. Det är inte känt exakt hur många privatpersoner som är registrerade som ägare till ett eller flera fordon, men det är ungefär 8,4 miljoner fordon i vägtrafikregistret som har en fysisk person som ägare. om att det förbättrade regelverket leder till 1 minuts tidsbesparing för varje registrerat fordon som innehas av en privatperson skulle den totala tidsbesparingen bli 1/60 x 8,4 miljoner = . skulle alltså den sammanlagda vinsten för kollektivet privatpersoner kunna beräknas till många . Om ges direktåtkomst till fotografier kommer det att ge en tidsbesparing som även kommer den enskilde till godo, eftersom en kontroll kan genomföras snabbare. Bestämmelsen ger alltså även positiva effekter för privatpersoner. Med samma utgångspunkter som vid beräkningen av polisens minskade kostnader, dvs. 125 000 kontroller av identiteten och en tidsbesparing på blir den totalt insparade tiden 125 000 x 5/60 = ca . uppskattat att det är ungefär lika ofta förare av firmabilar som privatbilister som inte har körkortet med sig vid en kontroll. för privatpersoner torde således bli avsevärda. Att återinföras som ägare till ett fordon kan få stora ekonomiska konsekvenser avseende bl.a. fordonsskatter, trafikförsäkring och Ju har gått, desto högre riskerar Prop. 2018/19:33 kostnaderna att bli för den som återinförs. Kostnader uppstår dels för fordonsskatter och avgifter dels för förfarandet med att ansöka om befrielse från skatter och avgifter. Fordonsskatt debiteras en eller för ett påställt fordon beroende på skattens storlek. Skatte- verket kan i praktiken genom omprövning till den skattskyldiges nackdel påföra skatt för två – tre skatteår tillbaka i tiden. kan även under vissa förutsättningar fatta beslut om efterbeskattning för äldre skatter. För fordon som är avställda påförs vägtrafikregisteravgiften en gång . När det gäller beslut om trängselskatt och tilläggsavgift är omprövningsmöjligheterna begränsade och beslut om omprövning kan ske senast efter det att ett automatiserat beslut om trängselskatt har fattats. De föreslagna bestämmelserna innebär att ett återinförande av ägare genom rättelse endast kan ske om det inte innebär skada för den registrerade eller andras rättigheter eller friheter. Även här är det en rimlig bedömning att privatpersoners kostnader i dessa sammanhang kommer att minska. Bedömningen är att förslaget om , och direktåtkomst till körkortsfotografier kommer att medföra stora effektivitetsvinster för de berörda myndigheterna. Förslagen i remissen kommer inte att få någon påverkan på den kommunala självstyrelsen. kommuner och landsting saknar en konsekvensbeskrivning, inklusive eventuella kostnader, avseende förslaget att den som har medgetts direktåtkomst ansvarar för att tillgången till personuppgifter begränsas. Skyldigheten är endast en precisering av den skyldighet som följer redan av artikel 5.1 f i dataskyddsförordningen. Det finns inte heller några krav på kommuner och landsting att begära direktåtkomst till uppgifterna i vägtrafikregistret. Förslaget som sådant medför därmed inte några tillkommande kostnader för kommuner och landsting. Förslagen förväntas inte påverka sysselsättningen och den offentliga servicen i olika delar av landet. Inte heller i övrigt har förslagen någon inverkan på de regionalpolitiska aspekterna. Förslagen kan inte heller förmodas ha någon inverkan på jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen eller på miljön. 1 kap. Allmänna bestämmelser Lagens syfte 1 § Syftet med denna lag är att ge tillgång till den information som finns i vägtrafikregistret samt att ge Transportstyrelsen möjlighet att behandla personuppgifter på ett ändamålsenligt sätt och att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks vid sådan behandling. I paragrafen, som har utformats i enlighet med Lagrådets förslag, anges det övergripande syftet med lagen. Övervägandena finns i avsnitt 7.1. Av paragrafen framgår att lagen har flera syften. Syftet med lagen är dels att ge tillgång till den information som finns registrerad hos Transport- styrelsen i den uppgiftssamling som benämns vägtrafikregistret, dels att ge Transportstyrelsen möjlighet att behandla personuppgifter på ett ända- målsenligt sätt och att värna människors rätt till skydd av personuppgifter vid sådan behandling. Vad som avses med vägtrafikregistret framgår av 2 kap. 1 §. 2 § Denna lag gäller vid behandling av personuppgifter i Transportstyrelsens verksamhet på vägtrafikområdet som rör fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn. Lagen gäller endast om behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om personuppgifterna ingår i eller kommer att ingå i ett register. Paragrafen anger vilken verksamhet hos Transportstyrelsen och vilken typ av behandling som lagens bestämmelser om personuppgiftshantering ska tillämpas på. Övervägandena finns i avsnitt 7.2. Av första stycket framgår vilka delar av Transportstyrelsens verksamhet på vägtrafikområdet som omfattas av lagens tillämpningsområde. Med Transportstyrelsens verksamhet som rör fordon avses verksamhet som direkt eller indirekt har anknytning till fordonsägare, fordon och fordons utrustning. Vad som avses med fordon framgår av 2 § lagen om vägtrafik- definitioner. Verksamheten avser i första hand registrering av fordon och dess ägare samt de förhållanden som hänger samman med den registreringen, såsom tillhandahållande av saluvagnslicens och uttag av t.ex. fordonsskatt, trängselskatt, vägavgifter och felparkeringsavgifter. Vidare omfattas verksamhet som avser fordons beskaffenhet och utrustning, såsom frågor om typgodkännande och enskilt godkännande av fordon samt frågor om besiktning av fordon. Verksamheten rörande behörigheter omfattar verksamhet som direkt eller indirekt rör behörighet eller utbildning som krävs för att föra ett fordon av visst slag eller i viss verksamhet. Bland annat avses Transport- styrelsens handläggning av ärenden om förarbehörigheter, taxiförar- legitimation och om yrkeskompetensbevis. Transportstyrelsens verksamhet som rör tillstånd innefattar verksamhet som direkt eller indirekt avser tillstånd att bedriva yrkesmässig verksamhet på vägtrafikområdet. Exempel på sådan verksamhet är yrkesmässig trafik, taxitrafik och biluthyrning. Vidare omfattar tillämpningsområdet bedrivande av yrkesmässig utbildning, t.ex. körkortsutbildning, samt förordnanden och godkännanden av personal, t.ex. förordnande av förar- prövare och godkännande som trafikskolechef. Med Transportstyrelsens tillsynsverksamhet avses myndighetens tillsyn på fordons-, körkorts- och yrkestrafikområdena. Även annan tillsyn som ankommer på Transportstyrelsen och som gäller vägtrafik omfattas, såsom tillsyn över besiktningsverksamheten, säkerheten i vägtunnlar och elektroniska vägtullssystem. Även behandling av vissa administrativa uppgifter som är hänförliga till en registrerad person, t.ex. mobiltelefonnummer och e-postadress, omfattas av lagens tillämpningsområde. Lagen är inte tillämplig på verksamhet som faller utanför uppräkningen av de olika verksamhetsområdena. Det innebär att lagen inte är tillämplig på Transportstyrelsens interna ärendehantering som rör t.ex. ekonomi- eller personalfrågor. Inte heller Transportstyrelsens arbete med analys och uppföljning av vägtransportsystemets utformning och funktion, trafik- säkerhet, och forskning och utveckling omfattas av lagens föreslagna tillämpningsområde. För behandling av personuppgifter i de uppräknade verksamheterna gäller istället bestämmelserna i dataskyddsförordningen och dataskyddslagen. I andra stycket anges vilken slags behandling av personuppgifter som omfattas av lagens tillämpningsområde. Bestämmelserna i lagen ska endast tillämpas på behandling av personuppgifter som är helt eller delvis automatiserad eller på behandling av personuppgifter som ingår i eller kommer att ingå i ett register. Vad som avses med register framgår av artikel 4.6 i dataskyddsförordningen. 3 § Bestämmelserna om personuppgifter i följande paragrafer gäller även vid behandling av uppgifter om juridiska personer och avlidna: –2 kap. 1 § om vilka personuppgifter som ska registreras och om gallring, –2 kap. 2 § om personuppgiftsansvar, –2 kap. 20 § om säkerhetsåtgärder, och –3 kap. 1–3 §§ om gemensamt tillgängliga uppgifter. Paragrafen innehåller bestämmelser om behandling av uppgifter om juridiska personer och avlidna. Övervägandena finns i avsnitt 7.2. I förhållande till 2 § utvidgar paragrafen lagens tillämpningsområde genom att den föreskriver att vissa av lagens bestämmelser ska tillämpas även vid behandling av uppgifter om juridiska personer och avlidna. Det gäller bestämmelserna om vilka uppgifter som ska registreras och gallring (2 kap. 1 §), om personuppgiftsansvar (2 kap. 2 §), om säkerhetsåtgärder (2 kap. 20 §) och vissa bestämmelser om gemensamt tillgängliga uppgifter, bl.a. om sökbegrepp (3 kap. 1–3 §§). Däremot är exempelvis bestämmelserna om ändamål och den registrerades rättigheter inte tillämpliga. Uppgifter om juridiska personer och avlidna avser t.ex. uppgifter om namn, organisationsnummer eller personnummer. 2018/19:33 uppgifter om exempelvis att ett fordon ägs av en juridisk person, t.ex. ett dödsbo, liksom tekniska uppgifter om sådana fordon omfattas. Förhållandet till annan reglering 4 § Denna lag innehåller bestämmelser som kompletterar och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), här benämnd EU:s dataskyddsförordning. Paragrafen reglerar lagens förhållande till dataskyddsförordningen. Hänvisningarna till dataskyddsförordningen i denna lag är dynamiska, dvs. avser förordningen i dess gällande lydelse. Övervägandena finns i avsnitt 7.3. Av paragrafen framgår att lagen innehåller kompletterande bestämmelser till dataskyddsförordningen. Dataskyddsförordningen är direkt tillämplig i varje medlemsstat. Det innebär att den automatiskt är en del av den svenska rättsordningen. I vissa avseenden förutsätter eller tillåter dataskyddsförordningen emellertid att det införs bestämmelser som kompletterar förordningen, antingen i form av preciseringar eller i form av undantag. Denna lag innehåller sådana kompletterande bestämmelser som gäller inom den verksamhet som anges i 2 §. 5 § Vid behandling av personuppgifter enligt denna lag gäller lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning och föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen, om inte annat följer av denna lag eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Paragrafen upplyser om hur lagen förhåller sig till dataskyddslagen och föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen. Övervägandena finns i avsnitt 7.3. De kompletterande bestämmelser till dataskyddsförordningen som gäller på ett generellt plan regleras i dataskyddslagen. Av paragrafen följer att dataskyddslagen och föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen gäller för behandling av personuppgifter i Transportstyrelsens verksamhet på vägtrafikområdet som rör fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn. Detta gäller dock endast om inte annat följer av vägtrafik- datalagen eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till den. Grundläggande bestämmelser om behandling av personuppgifter Personuppgifter som ska registreras