prop · H60392 · 2019-04-09 00:00:00 — Förslaget föranleder införandet av fyra nya paragrafer, 67 kap. 20, 22, 25 och 26 §§, i inkomstskattelagen. Regeringens bedömning: Den behandling av personuppgifter som förslaget i denna proposition ger upphov till är förenlig med EU:s dataskyddsförordning och föranleder inga ändringar i lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Promemorians bedömning: Promemorian innehåller inte någon motsvarande bedömning. Skälen för regeringens bedömning: I denna proposition föreslås att skattereduktionen för gåvor till ideell verksamhet och det därmed sammanhängande förfarandet med godkännande av gåvomottagare återinförs. Ett villkor för godkännande som gåvomottagare är att ha en redovisning som är ordnad så att det av bokföringen eller räkenskaperna är möjligt att avgöra vilka gåvor som har mottagits och hur de har använts, vilket bland annat innebär att det ska framgå vem som har lämnat gåvorna (se avsnitt 5.3). En godkänd gåvomottagare ska vidare lämna kontrolluppgift om en sådan gåva som vid ett och samma gåvotillfälle uppgår till om den som lämnat gåvan är känd. I kontrolluppgiften ska uppgift lämnas om det gåvobelopp som tagits emot (se avsnitt 5.6). Förslaget ger upphov till att personuppgifter måste behandlas av gåvomottagaren och därefter av i beskattningsdatabasen. Förslaget ger således upphov till en sådan personuppgiftsbehandling som omfattas av och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), nedan kallad EU:s dataskyddsförordning. Regeringen gör bedömningen att förslaget är förenligt med denna förordning (se närmare nedan). Ett utkast till skälen för denna bedömning har beretts under hand med Datainspektionen. Datainspektionen har inte haft några synpunkter. För personuppgiftsbehandling i beskattningsverksamheten gäller även lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet som innehåller bestämmelser som kompletterar dataskyddsförordningen. Vissa av bestämmelserna i lagen gäller också vid behandling av uppgifter om juridiska personer och avlidna (se 1 § andra stycket). Behandling hos enskilda (i detta fall godkända gåvomottagare) av sådana uppgifter bedöms ha rättslig grund på det sätt som krävs enligt artikel 6 i dataskyddsförordningen. Den rättsliga grunden för behandlingen hos gåvomottagarna i detta fall är i första hand att den är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse på det sätt som anges i artikel 6.1 c i dataskyddsförordningen. Förpliktelsen ifråga innebär att ha redovisningen ordnad så att det bland annat framgår vem som har lämnat gåvor och att lämna kontrolluppgift avseende mottagna gåvor. Kravet på rättslig grund är därmed uppfyllt. Grunden för behandlingen är vidare fastställd i den nationella rätten på det sätt som krävs enligt artikel 6.3 i dataskyddsförordningen. Den rättsliga grunden framgår av förslaget till lag om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva och förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen. Behandlingen hos gåvomottagarna bedöms inte avse sådana känsliga personuppgifter som avses i artikel 9.1 i EU:s dataskyddsförordning. artikel 9.1 framgår bland annat att behandling av personuppgifter som avslöjar politiska åsikter, religiös och filosofisk övertygelse är en sådan behandling av känslig personuppgift som enligt huvudregeln är förbjuden. Den föreslagna skattereduktionen omfattar inte t.ex. medlemsavgifter. Den som till t.ex. ett registrerat trossamfund lämnat en gåva som omfattas av rätten till skattereduktion har således inte gjort detta i egenskap av medlem och kan således inte därigenom anses ha avslöjat en känslig Skattereduktionen för gåvor omfattar vidare endast gåvor till verksamhet i form av främjande av social hjälpverksamhet eller veten- skaplig forskning, i den mening dessa begrepp har i 7 kap. IL. samhet är till sin natur inte i sig av politisk eller religiös art och givande av gåvor avslöjar därför inte heller i sig någon känslig personuppgift. Denna bedömning förändras inte av att en sådan verksamhet kan bedrivas av t.ex. ett registrerat trossamfund. För det fall det i något enskilt fall ändå skulle kunna sägas röra sig om känsliga personuppgifter föreskrivs i artikel 9.2 f ett undantag från detta förbud om behandlingen är nödvändig för att fastställa, göra gällande eller försvara rättsliga anspråk (anspråket på Behandlingen hos gåvomottagarna är mot denna bakgrund förenlig med När gåvomottagaren har lämnat kontrolluppgift till behöver myndigheten behandla personuppgifterna i beskattningsdata- Detsamma gäller när gör en revision av en gåvo- Personuppgiftsbehandlingen hos bedöms ha rätts- lig grund på det sätt som krävs enligt artikel 6 i dataskyddsförordningen. Den rättsliga grunden är i första hand att behandlingen är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse eller som ett led i den person- uppgiftsansvariges myndighetsutövning på det sätt som anges i artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen. Den aktuella grunden för behandlingen har vidare stöd i rättsordningen på det sätt som krävs enligt artikel 6.3 i Grunden är fastställd i såväl förordningen (2017:154) med instruktion för som i skatteförfarandelagen och de närmare ändamålen för behandlingen är fastställda i lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Som anges ovan bedöms det inte vara fråga om behandling av känsliga personuppgifter i den mening som avses i artikel 9.1 i EU:s dataskydds- För det fall det i något enskilt fall ändå skulle kunna sägas röra sig om känsliga personuppgifter föreskrivs i artikel ett undantag från förbudet om behandlingen är nödvändig av hänsyn till ett viktigt allmänt intresse, på grundval av t.ex. medlemsstaternas nationella rätt, vilken ska stå i proportion till det eftersträvade syftet, vara förenligt med det väsentliga innehållet i rätten till dataskydd och innehålla bestämmelser om lämpliga och särskilda åtgärder för att säkerställa den registrerades grund- läggande rättigheter och intressen. Dessa förutsättningar för att få behandla känsliga personuppgifter bedöms vara uppfyllda när det gäller Skatte- Av 1 kap. 4 § lagen om behandling av uppgifter i beskatt- ningsverksamhet framgår att uppgifter får behandlas för att tillhandahålla information som behövs hos för fastställande av underlag för samt bestämmande, redovisning, betalning och återbetalning av skatter Prop. 2018/19:92 och avgifter (4 § 1) och för bland annat revision (4 § 4). Av 2 kap. 2 § samma lag framgår vidare att i beskattningsdatabasen får uppgifter behandlas om personer som omfattas av verksamhet enligt 1 kap. 4 § 1–9. I 2 kap. 3 § i lagen och i 2 § förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet finns bestämmelser om vilka uppgifter som får behandlas i beskattningsdatabasen. Den behandling av personuppgifter som förslaget ger upphov till hos är tillåten enligt de angivna bestämmelserna. Även om det skulle röra sig om känsliga personuppgifter så finns stöd för behandlingen. Av 1 kap. 7 § lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet följer att känsliga personuppgifter får behandlas endast om uppgifterna har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för behandlingen av det, eller om det särskilt anges i 2 kap. I 2 kap. 4 § samma lag anges att en handling som har kommit in i ett ärende får behandlas i beskattningsdatabasen och får innehålla sådana uppgifter som avses i 1 kap. 7 §. Sammanfattningsvis görs bedömningen att den personuppgiftsbehandling som förslaget i denna proposition ger upphov till är förenlig med EU:s dataskyddsförordning och inte föranleder några ändringar i lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Omprövning och överklagande m.m. Regeringens förslag: Om beslutar om kontrollavgift, gäller skatteförfarandelagens bestämmelser om debitering och betal- ning av kontrollavgift, om omedelbar verkställighet och om indrivning. För omprövning och överklagande av beslut om god- kännande av gåvomottagare, om förlängning av godkännande, om åter- kallelse av godkännande och om kontrollavgift tillämpas bestäm- melserna om omprövning och överklagande av beslut enligt skatte- För beslut om godkännande, om förlängning av god- kännande och om återkallelse av godkännande tillämpas bestämmel- serna för beslut avseende på vilket sätt preliminär skatt ska betalas. Tidsfristen i skatteförfarandelagen avseende omprövning till nackdel för den enskilde av beslut om kontrollavgift räknas från den dag beslutet om kontrollavgift meddelades. Andra beslut rörande gåvomottagare kan inte överklagas. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: anser att det vore önskvärt med ett klargörande om vad som gäller när ett beslut avseende godkännande av gåvomottagare överklagats och en ny ansökan sedan lämnas. Skälen för regeringens förslag: Kontrollavgiften vid underlåtelse att underrätta (se avsnitt 5.5.5) ska liksom enligt tidigare lag- stiftning hanteras inom ramen för skattekontosystemet. lagens (2011:1244) regler om debitering och betalning av kontrollavgift görs därför tillämpliga när det gällde påförande av kontrollavgift för Även regeln om omedelbar verkställighet av beslut i skatteförfarandelagen är tillämplig på beslut om kontrollavgift. 2018/19:92 Att betalningen och debiteringen av kontrollavgiften ska ske enligt skatteförfarandelagens regelverk medför att anståndsreglerna och reglerna om ställande av säkerhet i den lagen blir tillämpliga på kontrollavgifterna. Det innebär vidare bland annat att förvaltningsrätt och kammarrätt ska hålla muntlig förhandling om den klagande begär det, men att muntlig förhandling inte behövs om det inte finns anledning att anta att avgift kommer att tas ut (67 kap. 37 § skatteförfarandelagen). För beslut om godkännande av gåvomottagare, om förlängning av godkännande, om återkallelse av godkännande och om kontrollavgift ska det finnas möjlighet att begära omprövning och överklaga. Övriga beslut, såsom beslut om förelägganden, ska däremot inte kunna överklagas. För omprövning och överklagande av beslut om godkännande av gåvomottagare, om förlängning av godkännande, om återkallelse av godkännande och om kontrollavgift tillämpas skatteförfarandelagens regler. Beslut om godkännande av gåvomottagare, om förlängning av godkännande och om återkallelse av godkännande följer därvid den ordning som gäller för beslut avseende på vilket sätt preliminär skatt ska betalas enligt skatteförfarandelagen. Tidsfristen i skatteförfarandelagen avseende omprövning till nackdel för den enskilde av beslut om kontrollavgift räknas från den dag beslutet om kontrollavgift meddelades. Hänvisningarna till skatteförfarandelagens överklagandebestämmelser innebär bland annat att prövningstillstånd gäller vid överklagande till kammarrätten (67 kap. 27 § skatteförfarandelagen). har efterlyst ett förtydligande av vad som gäller om det kommer in en ny ansökan om godkännande av gåvomottagare efter att ett tidigare beslut rörande godkännande av gåvomottagare har överklagats. Av 39 § förvaltningslagen (2017:900) framgår att ett beslut som har överklagats får ändras av den myndighet som har meddelat det som första instans enbart i vissa fall av uppenbara felaktigheter enligt 38 § samma lag och bara om överklagandet och övriga handlingar i ärendet ännu inte har överlämnats till den högre instans som ska pröva överklagandet. Bestämmelsen ger uttryck för en förvaltningsrättslig litispendensregel, vars innebörd är att samma fråga inte ska kunna bli föremål för parallell behandling och beslut av två olika instanser (s.k. litispendens). Av 4 § förvaltningslagen framgår att om en annan lag eller en förordning innehåller någon bestämmelse som avviker från denna lag, tillämpas den bestämmelsen. Den nu föreslagna lagstiftningen om skattereduktion för gåvor utgör i allt väsentligt ett återinförande av tidigare lagstiftning och innehåller ingen avvikelse från bestämmelsen i 39 § förvaltningslagen. Har ett beslut rörande godkännande av gåvomottagare överklagats gäller således att endast får rätta uppenbara felaktigheter. Om överklagandet har överlämnats till förvaltningsrätten får verket varken ändra beslutet eller fatta ett nytt beslut rörande godkännande av samma sökande. Förslaget föranleder införandet av 18 och 19 §§ lagen om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva. Regeringens förslag: De nya bestämmelserna om skattereduktion för gåvor och godkännande av gåvomottagare träder i kraft . Skattereduktionen gäller inte för gåvor som lämnats före ikraftträdandet. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Röda Korset tycker att ikraftträdande bör ske den Det är enligt organisationen rimligt att förslaget träder i kraft i början av då det finns en stark koppling till deklarationsförfarandet. Organisationen tror att det finns risk för att incitamentet att skänka till ideella organisationer minskar när redan gått och befarar att administrationen av kontrolluppgifter skulle kunna bli större än ökningen av gåvor. påpekar att givarna bara får på sig för att komma upp till det minimibelopp som krävs för skattereduktion. Skälen för regeringens förslag: I enlighet med tillkännagivande ska skattereduktionen för gåvor införas . Remissinstanserna har inte anfört sådana skäl att regeringen bedömer att förslaget bör utformas på annat sätt än i enlighet med tillkännagivande. Propositionens förslag har därför utformats i enlighet med detta. Regeringen föreslår således att bestämmelserna ska träda i kraft . Bestämmelserna om skattereduktion ska inte tillämpas på gåvor som lämnats före ikraftträdandet. Skattereduktionen kommer således att tillämpas första gången vid beslut om slutlig skatt som fattas . 6Deklarationstidpunkt för skatt på vinstsparande m.m. Regeringens förslag: Hänvisningen i 26 kap. 35 § skatteförfarandelagen till den upphävda 26 kap. 36 § tas bort. Reglerna i 26 kap. 35 § skatteförfarandelagen rörande deklarationstidpunkten för skatt enligt den upphävda lagen om skatt på vinstsparande m.m. tas bort. Ändringarna träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Skälen för regeringens förslag: upphörde 26 kap. 36 § skatteförfarandelagen (2011:1244) att gälla. Därefter har bestämmelsen endast betydelse för förhållanden som är hänförliga till tiden före . Hänvisningen i 26 kap. 35 § skatteförfarandelagen till den numera upphävda paragrafen bör därför tas bort. I26 kap. 35 § skatteförfarandelagen regleras när särskilda skattedeklarationer i vissa fall ska lämnas till . Bland annat ska en särskild skattedeklaration (26 kap. 8 § 3) avseende skatt enligt lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande m.m. lämnas dagar efter den händelse som medför skattskyldighet. I och med omregleringen av 2017/18:220, 2017/18:KrU8, rskr 2017/18:363) upphävdes emellertid lagen om skatt på vinstsparande m.m. och ersattes av lagen (2018:1139) om skatt på spel. Omregleringen föranledde även följdändringar i skatteförfarandelagen. 8 § 3 i sistnämnda lag eftersom punkten endast reglerade att skatten på vinstsparande skulle redovisas i en särskild skattedeklaration för varje händelse som medförde skattskyldighet i stället för i en punktskattedeklaration för den aktuella redovisningsperioden. Genom övergångsbestämmelserna till lagen om skatt på spel och lagen (2018:1146) om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244), dvs. den ändringslag som ändrade 26 kap. 8 § skatteförfarandelagen, gäller de äldre bestämmelserna fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före dessa lagars ikraftträdande. Eftersom såväl lagen om skatt på vinstsparande m.m. som regleringen i skatteförfarandelagen att skatt enligt den förstnämnda lagen ska redovisas i en särskild skattedeklaration endast är tillämpliga på förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet, föreslås att regleringen av deklarationstidpunkten för sådan skatt ska utgå. För att ändringarna av skatteförfarandelagen ska kunna samordnas med de förslag till förändringar av skatteförfarandelagen som följer enligt förslagen i avsnitt 5 föreslås även dessa ändringar träda i kraft . För att säkerställa att äldre bestämmelser fortfarande ska kunna tillämpas på förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet, exempelvis i samband med omprövningar, föreslås att en övergångsbestämmelse införs med sådan innebörd. Förslaget föranleder ändring i 26 kap. 35 § skatteförfarandelagen samt påverkar utformningen av övergångsbestämmelserna i lagförslag 2.3. 7.1Syfte och alternativa lösningar Åtgärden syftar till att tillmötesgå tillkännagivande avseende återinförd skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet (bet. 2018/19:FiU1 s. 137–140, rskr. 2018/19:62). Alternativa lösningar som tillmötesgår dessa tillkännagivande saknas. Den offentligfinansiella effekten av förslaget har beräknats i finansutskottets betänkande 2018/19:FiU1 och är därmed beaktad i inkomst- beräkningen –2021. anser att konse- Prop. 2018/19:92 kvensanalysen är bristfällig då den offentligfinansiella effekten inte redovisas, utan det endast hänvisas till finansutskottets betänkande. Förslaget i denna proposition syftar dock enbart till att genomföra en av redan inkomstberäknad reform, varför regeringen anser att behovet av att redovisa en ny beräkning är begränsat. Till skillnad från det tidigare systemet med skattereduktion för gåvor medför det nu aktuella förslaget inga intäkter av ansöknings- och årsavgifter för gåvomottagare. Förslaget om att återinföra skattereduktionen för gåvor till ideell verksamhet innebär att en skatteutgift uppstår. För en organisation som vill vara godkänd gåvomottagare kommer de föreslagna reglerna att innebära administrativt merarbete genom att organisationen blir föremål för ett godkännandeförfarande, kontrolluppgifter ska utfärdas för mottagna gåvor och uppföljning kan komma att ske om hur mottagna gåvor har använts. Detta merarbete måste dock vägas mot ett eventuellt ökat inflöde av gåvor. Jämfört med tidigare regler om skattereduktion för gåvor betalar inte organisationer som ansöker om respektive godkänns som gåvomottagare någon ansöknings- eller årsavgift. Dessutom är reglerna frivilliga och organisationen väljer själv om den vill vara godkänd gåvomottagare. I detta val torde det ligga en bedömning av om fördelarna överväger de nackdelar som kan uppkomma i form av en ökad administrativ börda. Jämfört med tidigare system för godkännande är den administrativa bördan något lägre i och med att nu aktuellt förslag inte innehåller något uttag av ansöknings- och årsavgifter. , det år då den tidigare skattereduktionen för gåvor till ideell verksamhet infördes, lämnade enligt kontrolluppgifter drygt 626 000 personer gåvor. Av dessa uppnådde knappt 195 000 personer minimibeloppet för skattereduktionen. ökade antalet personer med kontrolluppgifter till drygt 760 000 personer, varav drygt 255 000 personer uppnådde minimibeloppet för skattereduktionen. Antalet personer med kontrolluppgifter förväntades öka fram då reduktionen slopades. Det är möjligt att höginkomsttagare kommer att använda sig av reglerna i större utsträckning än de med lägre inkomster eftersom den tidigare kategorin generellt sett har mer resurser. Att ett skatteincitament ges genom skattereduktion i stället för genom avdrag leder till att marginalskatteeffekter uteblir. Om skatteincitamentet i stället hade getts i form av ett avdrag skulle reglerna ha gynnat höginkomsttagare i större utsträckning. Trots att det finns inkomstskillnader mellan män och kvinnor bör förslaget inte på ett generellt plan gynna män i förhållande till kvinnor. Av de personer som fick skattereduktion för gåvor 2012 var Mot den bakgrunden skulle det kunna antas att kvinnor i större 2018/19:92 utsträckning än män kan komma att gynnas av förslaget om skattereduktion för gåvor. Detta är dock inte helt klart, eftersom frågan även hänger samman med till vilka ändamål kvinnor respektive män ger, samt hur stora belopp som ges. Det är med andra ord svårt att förutse om förslaget påverkar den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. 7.5Effekter för och de allmänna förvaltningsdomstolarna Skattereduktionen för gåvor kommer att innebära ökade kostnader för för hanteringen av dels frågor om godkännande av gåvomottagare, dels själva skattereduktionen som sådan. Därutöver tillkommer kostnader för systemanpassningar, anpassning av blanketter och broschyrer samt andra informationsinsatser. beräknar de totala initiala kostnaderna till och de löpande kostnaderna till . Skattereduktionen för gåvor förväntas även kunna ge upphov till en viss ökning av arbetsbelastningen hos de allmänna förvaltningsdomstolarna, vilket i sin tur ökar domstolarnas kostnader. Med beaktande av att inga domstolsprocesser om godkännande av gåvomottagare fördes inom ramen för tidigare lagstiftning bedöms förslaget endast påverka måltillströmningen marginellt. och domstolarnas kostnader kan hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. antog riktlinjer för skattepolitiken (prop. 2014/15:100, avsnitt 5.5). Av riktlinjerna framgår att en viktig princip för skattepolitiken är att regelverket ska vara förenligt med . Förslaget bedöms vara förenligt med det EU-rättsliga regelverket. Förslaget bedöms inte ha några betydande effekter för enskilda annat än vad som beskrivits ovan eller för den offentliga sektorn. Inte heller miljön eller sysselsättning förväntas påverkas av förslaget i någon betydande omfattning. Förslaget till lag om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva Paragrafen anger lagens innehåll. Bakgrunden till bestämmelsen finns i Paragrafen motsvarar vad som tidigare gällde enligt 1 § lagen (2011:1269) om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för Paragrafen är en innehållsförteckning avseende de frågor om skattereduktion för gåva som behandlas i 67 kap. inkomstskattelagen (1999:1229). Bakgrunden till bestämmelsen finns i avsnitt 5.2. Paragrafen motsvarar vad som tidigare gällde enligt 2 § lagen (2011:1269) om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för I bestämmelsen anges att termer och uttryck som används i lagen har samma betydelse och tillämpningsområde som i inkomstskattelagen (1999:1229). Bakgrunden till bestämmelsen finns i avsnitt 5.2. Paragrafen motsvarar vad som tidigare gällde enligt 3 § lagen (2011:1269) om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för I paragrafen anges att är den myndighet som fattar beslut Bakgrunden till bestämmelsen finns i avsnitt 5.2. Paragrafen motsvarar vad som tidigare gällde enligt 4 § lagen (2011:1269) om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för I paragrafen anges att beloppsuppgifter ska avrundas nedåt till hela kron- Bakgrunden till bestämmelsen finns i avsnitt 5.2. Paragrafen motsvarar vad som tidigare gällde enligt 5 § lagen (2011:1269) om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för Paragrafen omfattar fem punkter i vilka anges de grundläggande förutsätt- ningarna för att en svensk stiftelse, en svensk ideell förening eller ett svenskt registrerat trossamfund av det slag som avses i 7 kap. 3 § inkomst- skattelagen (1999:1229) ska godkännas som gåvomottagare. krav i paragrafen måste vara uppfyllda för att ett godkännande ska kunna I 8 § regleras det förhållandet att en utländsk motsvarighet vill bli godkänd gåvomottagare. I 7 § regleras den situationen att en svensk 2018/19:92 stiftelse eller en svensk ideell förening som kan bli helt befriad från skatt eller inskränkt skattskyldig enligt någon annan bestämmelse i 7 kap. inkomstskattelagen än 3 § vill bli godkänd gåvomottagare. Iförsta punkten uppställs det grundläggande kravet på att den sökande vid beslutet om slutlig skatt året före ansökningsåret ska ha blivit inskränkt skattskyldig enligt 7 kap. 3 § inkomstskattelagen.