prop · H70352 · 2019-12-11 00:00:00 — anser att målet bör vara att fastighetsregistret ska ge en samlad bild av förekomsten av PBL-planer och deras aktualitet. anser således att kommunen efter antagandet av planeringsstrategin även ska skicka beslutet till lantmäterimyndigheten för registrering i fastighets- registret. Regeringen konstaterar att utredningen dels har avfärdat detta förslag (SOU 2018:46 del 1 s. 311), dels har föreslagit att översikts- planerna bör tillhandahållas genom en nationell plattform. Om översiktsplanerna tillhandahålls genom en nationell plattform, kan det enligt regeringens uppfattning finnas skäl att även tillhandahålla planerings- strategin genom plattformen. En sådan plattform skulle därmed påverka behovet av att registrera strategin i fastighetsregistret. Eftersom förutsätt- ningarna för att skapa en nationell plattform behöver övervägas i annan ordning, bör även frågan om strategin ska registreras i fastighetsregistret övervägas ytterligare. Det medför sammanfattningsvis att det inte är lämpligt att införa ett krav på att planeringsstrategin även ska skickas till lantmäterimyndigheten. anför även att det bör finnas en bestämd tidsram som anger när kommunen ska skicka beslutet om planeringsstrategi. Regeringen delar denna uppfattning. Enligt regeringens uppfattning bör det framgå av PBL att kommunen ska skicka beslutet efter att beslutet att anta strategin har tillkännagetts. Planeringsstrategin ska hållas tillgänglig på kommunens webbplats Kommunens ställningstaganden i planeringsstrategin bör vara av intresse för fler än dem som planeringsstrategin ska expedieras till. Det gäller exempelvis för kommunens medlemmar och för statliga myndigheter som ska tillämpa översiktsplanen. Som utredningen anför finns det således skäl att ställa krav på att kommunen även ska hålla planeringsstrategin tillgäng- lig på kommunens webbplats. anför att kommunens beslut om planeringsstrategin bör kommuniceras inte enbart med utan att beslutet även ska skickas till sakägare och andra intressenter. Regeringen anser emellertid att det inte finns skäl att belasta kommunerna med en omfattande admini- stration utan att det bör vara tillräckligt att planeringsstrategin finns till- gänglig på kommunens webbplats. Planeringsstrategin ska kunna överklagas enligt bestämmelserna om laglighetsprövning i kommunallagen Som utredningen har redogjort för är det otydligt om och i så fall hur full- mäktiges beslut om aktualitetsprövning kan överklagas. Regeringen anser, i likhet med utredningen, att beslutet om planeringsstrategin bör kunna överklagas men att prövningsramen för överinstanserna bör begränsas, på motsvarande sätt som gäller för beslut om översiktsplaner. Därmed är det lämpligt att kommunfullmäktiges beslut att anta eller ändra en planerings- strategi endast kan överklagas i den ordning som gäller för laglighets- prövning enligt 13 kap. kommunallagen. Möjlighet att ompröva planeringsstrategin Regeringens förslag innebär att kommunfullmäktige ska anta planerings- strategin efter ett ordinarie val. Det finns inget hinder mot att fullmäktige även gör ändringar i planeringsstrategin som innebär ställningstaganden och bedöm- ningar i de frågor som ska behandlas i strategin. Det kan exempelvis fram- komma att ytterligare någon del i översiktsplanen är aktuell, exempelvis till följd av ett beslut från någon annan myndighet. Det kan även handla om att fullmäktige ser behov av ytterligare planeringsinsatser. På så vis kan kommunen fatta beslut om planens aktualitet och om den fortsatta planeringen vid olika tillfällen, som efter- lyst. Om kommunen ändrar planeringsstrategin, bör kommunen skicka strate- gin till berörda myndigheter och hålla den tillgänglig på sin webbplats, på motsvarande sätt som när kommunen antar en ny planeringsstrategi. Behovet av vägledning och resursfrågor Några remissinstanser framför att utredningens förslag är otydligt när det gäller vad planeringsstrategin ska innehålla. Bland annat kom- mun framhåller att innehållet bör tydliggöras för att strategin ska få effekt. SKL framför att det är viktigt att strategin blir ett enkelt, begripligt och kort dokument. Som redovisats tidigare är de formella kraven på planeringsstrategins innehåll av begränsad omfattning. Det innebär att det finns goda förut- sättningar för att strategin kan hållas kortfattad. Det innebär också, som framför, att det finns goda förutsättningar för att stra- tegin ska kunna utformas efter den enskilda kommunens behov och förut- sättningar. Flera remissinstanser, bl.a. Akademiska hus, i län och kommun, framhåller behovet av att det tas fram vägledning om innehållet i planeringsstrategin. Regeringen delar uppfattningen att det är angeläget att vägledning tas fram i detta avseende. Flera remissinstanser pekar på risken för att små kommuner kan få svårt att tillgodose de krav som utredningen föreslagit. Exempelvis framför att en formaliserad process kan utgöra en börda för små landsbygdskommuner och att många kommuner saknar tillräckliga resurser för att uppdatera sina översiktsplaner. Som kravet på planeringsstrategins innehåll har utformats anser rege- ringen att även små kommuner bör ha goda förutsättningar för att kunna anta en planeringsstrategi. Regeringen delar således inte de farhågor som ger uttryck för, om att planeringsstrategin skulle kunna medföra ett omfattande arbete för kommunerna. Regeringen ser inte heller någon risk för att små kommuner kan få svårt att genomföra arbetet med hög kvalitet, som befarar. Planeringsstrategin är ett led i arbetet med att hålla översiktsplanen aktuell. Eftersom kommunen tar ställning till om översiktsplanen är aktuell innan kommunen eventuellt initierar en ändring av planen anser regeringen att bestämmelserna om planeringsstrategin bör placeras före bestämmelserna om ändringar, dvs. i omvänd ordning i förhållande till hur ser ut i den nu gällande lagen. Bestämmelserna finns i 3 kap. 23 och 24 §§ och 13 kap. 1 § PBL. Vidare medför förslaget ett behov av en följdändring i 16 kap. 1 § PBL. 5.2När anses översiktsplanen vara aktuell? Regeringens förslag: En översiktsplan är aktuell från det att planen har fått laga kraft eller kommunfullmäktige har antagit en planeringsstra- tegi och fram efter nästa ordinarie val, om inte fullmäk- tige i en sådan strategi har bedömt att planen helt eller delvis inte är aktuell. En översiktsplan upphör att vara aktuell när har löpt ut, om inte fullmäktige antar en ny planeringsstrategi. Utredningens förslag: Överensstämmer huvudsakligen med regering- ens. Utredningen föreslår dock att tidsgränsen ska vara 15 och inte 24 månader. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna är positiva till eller har inga invändningar mot förslaget, däribland (mark- och miljödomstolen), Statskontoret och kommun. Flera remissinstanser framhåller att det är bra att reglerna kring översiktsplanens aktualitet förtydligas, däribland länsstyrelserna i respektive län. i framhåller att förslaget sannolikt leder till ett mer aktivt översiktsplanearbete i kommunerna. anser att förslaget har förutsättningar för att höja översiktsplanernas status och underlätta efterföljande planering. (Mark- och ) anser att tydligare bestämmelser i enlighet med utredningens förslag underlättar tillämpningen, såsom i mål om förhandsbesked och vid bedömningen av om en plats ligger inom ett område för landsbygdsutveckling i strandnära läge (LIS-område). Flera remissinstanser är tveksamma eller negativt inställda till förslaget, bl.a. och SmåKom. (juridiska fakultetsstyrelsen) anser att översiktsplanens aktualitet inte bör villkoras av rent formella krav. I stället anser att kravet att översikts- planen ska vara aktuell förmodligen kan få större praktisk verkan om kravet på beslutsunderlag för ställningstagandet formaliseras något. Akademiska hus ser en risk för att kommunen kan stå utan översiktsplan . anser att det inte framgår av förslaget om kommu- nen per automatik tvingas ompröva hela översiktsplanen, om den upphör att vara aktuell till följd av att kommunen inte antar en planeringsstrategi , eller om förslaget ska förstås som att planen återfår sin aktualitet om kommunen därefter antar en planeringsstrategi. Länsstyrel- sen i anser att utredningen inte har analyserat och beskrivit konsekvenserna tillräckligt tydligt när det gäller förslaget att kommunen ska behöva ta fram en ny översiktsplan om kommunfullmäktige inte antar planeringsstrategin inom angiven tid. Skälen för regeringens förslag Enligt nu gällande rätt ska kommunfullmäktige minst en gång under man- dattiden pröva om översiktsplanen är aktuell i förhållande till vissa krav (3 kap. 27 § PBL). Av förarbetena framgår att ställningstagandet enbart avser översiktsplanens aktualitet, dvs. i vilken utsträckning översiktsplan- ens intentioner är aktuella med hänsyn till nya förutsättningar m.m.(prop. 1994/95:230 s. 67). Innehållet i planen ändras således inte i något avseende genom beslutet. Av förarbetena framgår vidare att rege- ringen ansåg att det inte fanns skäl att knyta några sanktioner till bestäm- melsen, med hänsyn till innebörden i ställningstagandet. Om det är osäkert i vilken mån översiktsplanen är aktuell, finns det enligt förarbetena en risk för att planen förlorar sin vägledande verkan vid olika beslut. Kommunen bedömdes således ha ett eget intresse av att regelbundet pröva aktualiteten i översiktsplanen (samma prop. s. 67 f.). 2019/20:52 Enligt utredningen finns det brister i kontinuiteten i översiktsplane- ringen i många kommuner, bl.a. genom att aktualitetsprövningen inte sker i den omfattning som anges i PBL. Kommuner avstår dessutom ofta från aktualitetsprövningen och tar i stället direkt fram en ny översiktsplan, om planen är gammal eller inaktuell. När en kommun avstår från aktualitets- prövningen blir det oklart för andra aktörer hur kommunen ser på planens aktualitet. Att kommunen avstår från att aktualitetspröva planen i dessa fall hänger enligt utredningen samman med att ett beslut om att översiktsplanen inte är aktuell anses kunna leda till att den inte är vägled- ande för efterföljande planering och prövning. Sammantaget medför detta att det inte alltid är tydligt om översiktsplanen är aktuell eller inte. Mot denna bakgrund har utredningen föreslagit att det ska vara en förutsättning att kommunfullmäktige antar en planeringsstrategi för att översiktsplanen ska anses vara aktuell. Regeringen anser att det måste vara tydligt när översiktsplanen är aktu- ell. Utredningens förslag leder, enligt regeringens bedömning, till att det bör bli tydligt för andra aktörer när en översiktsplan ska anses vara aktuell. Dessutom bör förslaget leda till att fler kommuner regelbundet tar ställning till planens aktualitet. Regeringen förordar att det införs bestämmelser som innebär att över- siktsplanen är aktuell från det att planen har fått laga kraft eller kommun- fullmäktige har antagit en planeringsstrategi och fram efter nästa ordinarie val. Som framgått av avsnitt 5.1 kan kommunen i planeringsstrategin be- döma att översiktsplanen helt eller delvis är aktuell. Planen upphör att vara aktuell om kommunfullmäktige inte antar planeringsstrategin inom angiven tid Den föreslagna ordningen innebär att översiktsplanen kommer att upphöra att vara aktuell, om kommunfullmäktige inte beslutar om en planerings- strategi efter ett ordinarie val. Översiktsplanen kan även upphöra att vara aktuell. Det sker om kommunfullmäktige i planeringsstrategin anger att så är fallet. Varje kommun ska ha en aktuell översiktsplan, som omfattar hela kommunen (3 kap. 1 § PBL). Om översiktsplanen blir inaktuell, behöver kommunen således påbörja arbetet med att ta fram en ny översiktsplan. Kommunen kommer då behöva följa det förfarande som anges i PBL för att ta fram en ny översiktsplan (jfr nuvarande 3 kap. 1–22 §§). Några remissinstanser, bl.a. (juridiska fakultetsstyrel- sen), anser att det inte är lämpligt att knyta aktualiteten till formella förut- sättningar. Regeringen anser däremot att det är bra att reglerna om över- siktsplanens aktualitet förtydligas. Som (Mark- och miljö- överdomstolen) anför bör tydligare bestämmelser underlätta tillämpning- en, exempelvis vid prövningen av ansökningar om förhandsbesked och vid bedömningen av om en plats ligger inom ett område för landsbygdsutveck- ling i strandnära läge. Som nämnts tidigare bör det vara möjligt för kommunfullmäktige att ompröva de ställningstaganden som gjorts i planeringsstrategin (se avsnitt 5.1). Även om fullmäktige i strategin har bedömt att planen i alla delar är aktuell, kan fullmäktige således i ett senare skede göra en annan bedömning. Sådana ändringar av planeringsstrategin kan Prop. 2019/20:52 alltså även göras efter det att 24-månaders fristen har löpt ut. Ett beslut som innebär att översiktsplanen är aktuell gäller även om planeringsstrategin överklagas Som tidigare nämnts (avsnitt 5.1) anser regeringen att fullmäktiges beslut om planeringsstrategi bör kunna överklagas i den ordning som gäller för laglighetsprövning enligt 13 kap. kommunallagen. Ett beslut som överkla- gas i en sådan ordning får verkställas innan det har fått laga kraft om inte särskilda skäl talar mot det (13 kap. 14 § kommunallagen). Vid denna bedömning ska särskild hänsyn tas till om verkställigheten av beslutet kommer att kunna rättas. Bestämmelsen medför att ett sådant beslut att anta en planeringsstrategi som innebär att översiktsplanen är aktuell normalt bör vara giltigt, även om beslutet överklagas. Därigenom bör risken vara liten för att översikts- planen upphör att vara aktuell på grund av att beslutet att anta planerings- strategin överklagas. Bestämmelsen finns i 3 kap. 25 § PBL. Lagrådet framhåller att författ- ningsförslaget har utformats som en huvudregel, där översiktsplanen ska anses vara aktuell om inte fullmäktige i planeringsstrategin gjort en annan bedömning beträffande hela planen eller delar av den. I lagrådsremissen hade undantaget från huvudregeln utformats på ett sätt som enligt Lagrådet kunde ge intryck av att planen som helhet skulle anses vara aktuell även om den delvis hade bedömts inte vara det. Som Lagrådet framhåller har detta dock inte varit avsikten. Regeringen har därför följt Lagrådets förslag till utformning av paragrafen. En översiktsplan som inte är aktuell påverkar förutsättningarna för andra beslut Regeringens förslag: Detaljplaner ska handläggas med det utökade planförfarandet, om den del av översiktsplanen som har betydelse för planförslaget inte är aktuell när ärendet påbörjas. Bestämmelserna om ett samordnat planförfarande ska endast vara tillämpliga om den del av översiktsplanen som har betydelse för plan- förslaget är aktuell när ärendet påbörjas. Det ska även gälla bestäm- melserna om ett förenklat planförfarande för att upphäva en detaljplan vars genomförandetid har löpt ut eller en fastighetsindelningsbestäm- För att kunna ge vägledning vid bedömningen av om en plats ligger inom ett område som är lämpligt för landsbygdsutveckling i strandnära läge, ska översiktsplanen vara aktuell. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen föreslår dock inte att ett detaljplaneärende som handläggs med det s.k. standardförfarandet eller det s.k. samordnade förfarandet ska kunna slutföras med det valda förfarandet, även om översiktsplanen under processen upphör att vara aktuell. Utredningen föreslår inte heller att översiktsplanen måste vara aktuell för att det förenklade förfarandet ska kunna tillämpas för att upphäva en detaljplan vars genomförandetid har gått ut eller en fastighetsindelningsbestämmelse. Remissinstanserna: Flertalet av remissinstanserna är negativt inställda till att det inte ska vara möjligt att tillämpa standardförfarandet om över- siktsplanen upphör att vara aktuell. Invändningarna gäller framför allt att det inte kommer att vara möjligt att slutföra redan pågående ärenden om översiktsplanen blir inaktuell under detaljplaneprocessen. märks bl.a. länsstyrelserna i respektive , , Byggindustrier och . framhåller att det kan leda till tids- och kostnadskrävande om- tag i processen om kommunen måste byta förfarande för de detaljplane- processer som bedrivs med standardförfarandet till följd av att översikts- planen blir inaktuell. i län anser att det visserligen är positivt att det får konsekvenser för efterföljande planering och beslut om översiktsplanen är inaktuell, men att förslaget riskerar att motverka ambitionen att förenkla plan- och byggprocessen. en fara i att förslaget blir tillväxtfientligt och motverkar möjligheterna att tillgodose behovet av bostäder. framhåller att i de fall då en aktuell översiktsplan saknas kommer det inte vara möjligt att samordna prövningen enligt PBL och med det samordnade förfarandet, vilket kan innebära att prövningen av planer/tillstånd för vattenbruk kompliceras ytterligare. En komplicerad process verkar hämmande för människors möjligheter och vilja att bosätta sig och bedriva företag i landsbygder. Flera andra remissinstanser anser att det är en rimlig konsekvens att det inte är möjligt att tillämpa standardförfarandet om översiktsplanen är inaktuell, bl.a. (fastighetsvetenskap), Statens fastighets- verk, merparten av de länsstyrelser som yttrar sig över förslaget, Arvids- jaurs kommun, kommun och SmåKom. (Mark- och miljö- överdomstolen) och anser att förslaget innebär ett incitament för kommunerna att ha aktuella översiktsplaner. Vissa remissinstanser, bl.a. i , Nyköp- ings kommun och , menar att skillnaden mellan standardförfarandet och det utökade förfarandet är så liten att denna mekanism inte kommer att fungera som påtryckningsmedel för kommunen att hålla översiktsplanen aktuell. resonemang om sanktioner och vad som blir konsekvensen av att en över- siktsplan förklaras inaktuell. Att återinföra ett krav på detaljplaneprogram när övergripande underlag inte är aktuella eller saknas, skulle enligt läns- styrelsen kunna vara en logisk följd. Att kommunen inte kan ge förhands- besked skulle enligt kunna vara ett annat exempel. mäteriet efterfrågar ett ställningstagande om kravet på att översiktsplanen ska vara aktuell även ska gälla vid tillämpningen av 5 kap. 38 b och 38 c §§ PBL. i anser att det säger sig självt att en över- siktsplan som bedömts inaktuell i fråga om landsbygdsutveckling i strand- nära lägen () inte kan ge vägledning för efterföljande prövning i detalj- plan eller i ett dispensärende. och anser att förslaget är lämpligt. anser å andra sidan att kopplingen till LIS-för- Prop. 2019/20:52 farandet är ologisk. anser att det finns risk för oönskade konsekvenser för pågående projekt inom LIS-områden, om översiktsplanen blir inaktuell och LIS-områdena i praktiken upphör. Byggindustrier menar att det är lämpligt att avvakta de utredningar som pågår kring landsbygdsutveckling i strandnära lägen innan förändringar görs i . Skälen för regeringens förslag Enligt PBL ska vissa detaljplaner handläggas med ett utökat planförfaran- de (nuvarande 5 kap. 7 §). Det gäller för detaljplaner som –inte är förenliga med översiktsplanen eller gransknings- yttrande, –är av betydande intresse för allmänheten eller i övrigt av stor betydelse, eller –kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. De planer som ska handläggas med det utökade förfarandet omfattas av fler krav än vad som gäller för planer som kan handläggas med det s.k. I det utökade förfarandet finns bl.a. krav på att plan- förslaget ska kungöras i ortstidning, att samrådet ska ha en viss minsta längd, att samrådssynpunkter ska redovisas i en separat samrådsredo- görelse och att planförslaget ska granskas innan det får antas. I PBL finns även bestämmelser om ett s.k. samordnat planförfarande. Vissa åtgärder kan prövas parallellt enligt PBL och viss annan lagstiftning (5 kap. 7 a §). Det gäller detaljplaner som är förenliga med översiktsplanen och granskningsyttrande och som enbart gäller en verksam- het som har tillståndsprövats eller ska tillståndsprövas enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 9 kap. 6 § , eller en åtgärd som har prövats eller ska prövas genom upprättande och fastställande av en vägplan enligt väglagen (1971:948) eller en järnvägsplan enligt lagen (1995:1649) om byggande av järnväg (banlagen). Det samordnade förfarandet innebär bl.a. att samråd enligt PBL endast behöver ske om tillståndsprövningen enligt , väglagen eller banlagen är avslutad och den miljökonsekvensbeskrivning som finns i det ärendet inte är tillräcklig eller är aktuell för detaljplaneärendet, eller om samråd inte har skett i tillståndsärendet med alla som ska omfattas av samråd enligt bestämmelserna i (5 kap. 16 § första stycket). förutsättningarna för det samordnade förfarandet brister endast därför att samråd inte har skett med alla som ska omfattas av samråd, är det till- räckligt att detaljplaneärendet kompletteras genom att samråd sker med dem som inte omfattades av samrådet i tillståndsärendet (5 kap. 16 § andra Därtill innebär det samordnade förfarandet att det finns vissa krav på kungörelse som i sin tur får samordnas med andra sådana krav (5 kap. 18 a § PBL) och att skyldigheten att hålla vissa handlingar tillgängliga kan fullgöras av kommu- nen genom att en kopia av handlingarna i tillståndsärendet hålls tillgänglig, i den mån nödvändig information finns där (5 kap. 21 § PBL). bär det att kommunen i sitt granskningsyttrande även ska behandla de syn- 2019/20:52 punkter som har kommit in i tillståndsärendet i den mån de har betydelse för detaljplaneprövningen (5 kap. 23 § PBL). Det som gäller för förslag till och antagande av en detaljplan gäller även för förslag till och beslut om att ändra eller upphäva en detaljplan (5 kap. 38 § PBL). För att upphäva en detaljplan när planens genomförandetid har gått ut finns ett förenklat förfarande (5 kap. 38 b § PBL). Förfarandet inne- bär bl.a. att något granskningsförfarande inte behöver tillämpas. Det för- enklade förfarandet kan även tillämpas vid upphävande av bestämmelser om fastighetsindelning eller vissa särskilda rättigheter enligt 4 kap. 18 § andra stycket 1 och 2 PBL (5 kap. 38 c § PBL). I båda fallen förutsätts att upphävandet bl.a. är förenligt med översiktsplanen. Av översiktsplanen ska framgå sådana områden för landsbygdsutveck- ling i strandnära lägen som avses i 7 kap. 18 e § första stycket , s.k. LIS-områden. Inom ett LIS-område får man bl.a. beakta om ett strand- nära läge för en byggnad, verksamhet, anläggning eller åtgärd bidrar till utvecklingen av landsbygden som särskilda skäl vid prövningen av en fråga om upphävande av eller dispens från strandskyddet (7 kap. 18 d § ). Med LIS-område avses ett område som –är lämpligt för utvecklingen av landsbygden, –är av ett sådant slag och har en så begränsad omfattning att strand- skyddets syften fortfarande tillgodoses långsiktigt, –endast har en liten betydelse för att tillgodose strandskyddets syften i eller i närheten av tätorter, i vissa kust- eller kustskärgårdsområden, på eller vid vissa sjöar, i de fall det råder stor efterfrågan på mark för bebyggelse i området, och inte heller är beläget inom vissa utpek- ade kust- eller kustskärgårdsområden (7 kap. 18 e § första stycket miljö- balken). En översiktsplan ska ge vägledning vid bedömningen av om en plats ligger inom ett LIS-område (7 kap. 18 e § andra stycket ). Standardförfarandet och det samordnade förfarandet ska endast kunna tillämpas om översiktsplanen är aktuell För att standardförfarandet ska kunna tillämpas förutsätts att detaljplanen är förenlig med översiktsplanen och granskningsyttrande. Motsatsvis ska en bredare allmänhet involveras i planarbetet i de fall där det är sannolikt att allmänheten har ett berättigat intresse av att få lämna synpunkter (jfr prop. 2013/14:126 s. 73). Det innebär att det utökade plan- förfarandet ska tillämpas för en detaljplan som inte är förenlig med över- siktsplanen eller granskningsyttrande. En översiktsplan som inte är aktuell ger inte samma stöd för detaljplaner- ing.