prop · H70317 · 2019-09-25 00:00:00 — Världens kvinnor är underrepresenterade på många plan – som valdeltagare, som aktiva i politiska processer och medborgerligt deltagande mellan valen, som politiker, som domare, som ledare i organisationer, näringslivet och den akademiska världen m.m. Det är viktigt att se till grundorsaker till kvinnors underrepresentation i politiska processer och församlingar, inklusive det ansvar som kvinnor och flickor ofta bär för det obetalda hem- och omsorgsarbetet. En annan försvårande faktor är att kvinnliga ledare, politiker, journalister och människorättsförsvarare ofta är dubbelt utsatta i och med att de utmanar både makthierarkier och könsstereotyper. Detta har förstärkts av de senaste årens utveckling med ett minskade utrymme för demokrati och medborgerliga friheter i många länder. Informations- och kommunikationsteknologier (ICT) skapar nya förutsättningar för organisering och policypåverkan för jämställdhet samt för flickors aktörskap och kvinnors politiska och ekonomiska egenmakt, förutsatt att den är tillgänglig och att de har tillgång till tekniken, vilket fortfarande inte är fallet i lika stor omfattning som för män och pojkar. som ICT och sociala medier kan användas för att utmana könsstereotypa normer och attityder utnyttjas emellertid samma verktyg också för till exempel människohandel och könsrelaterat våld online. 2019/20:17 verkar för att kvinnor och män ska ha samma möjlighet att vara aktiva medborgare och forma villkoren för beslutsfattandet. Vidare är det centralt att kvinnorättsorganisationer och kvinnliga människorättsförsvarare med flera aktörer har möjlighet att verka och skyddas från hot och våld och att flickor ses som aktörer och kan framföra sina åsikter. 4.5Ekonomiska rättigheter och egenmakt Det finns fortsatt stora hinder för att kvinnor och flickor ska kunna åtnjuta ekonomiska rättigheter och egenmakt på samma sätt som män. I många länder saknar kvinnor och flickor flera ekonomiska rättigheter, inklusive möjligheter att ärva, äga och bruka mark och naturresurser samt ha ett avlönat arbete. Könsstereotypa normer och attityder försvårar förändring. Fler flickor har tillgång till utbildning, men det är fortfarande fler flickor än pojkar som inte får någon utbildning alls och som slutar skolan . Kvinnor förvärvsarbetar i mindre utsträckning än män, och ofta inom lågbetalda yrken och under utsatta arbetsförhållanden. har kvinnor betydligt lägre heltidslöner än män och arbetar oftare deltid. I större utsträckning än män slutar kvinnor dessutom att lönearbeta för att vårda äldre släktingar eller ta hand om barn och barnbarn. Den ekonomiska ojämställdheten begränsar i sin tur kvinnors och flickors möjligheter att engagera sig politiskt, ta sig ur missförhållanden och påverka beslut som berör dem. Att kvinnor inte uppnår sin fulla ekonomiska potential har också betydande negativa effekter för den globala ekonomin. verkar för att kvinnors och flickors ekonomiska jämställdhet, egenmakt och inflytande stärks, att kvinnor och flickor har rätt att ärva, äga, utbilda sig, arbeta under rättvisa och goda arbetsvillkor, organisera sig fackligt, ha tillgång till marknader och finansiella tjänster samt att de har möjligheter att starta och driva företag och får lika löner för samma arbete. Det är även viktigt att kvinnor och män har samma möjlighet att kombinera familj och förvärvsarbete, vilket innebär att det obetalda hem- och omsorgsarbetet behöver delas lika mellan kvinnor och män. Flickors rätt till utbildning är en förutsättning för att de ska kunna nå ekonomisk egenmakt och utveckling. Även kontrollen över den egna kroppen, sexualiteten och reproduktionen är avgörande för ekonomisk egenmakt. 4.6Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) omfattar varje människas lika möjligheter, rättigheter och förutsättningar att utan tvång, våld eller diskriminering kunna bestämma över sin egen kropp, sexualitet och reproduktion. För att nå jämställdhet och utveckling är SRHR vitalt och utan SRHR kan flickors och kvinnors fulla potential inte tas tillvara. Därmed har SRHR också direkt bäring på allt från utbildningsnivåer till samhällsekonomi. Trots det förhindras fortfarande flickor, kvinnor och hbtq-personer att åtnjuta dessa rättigheter. Tvångssterilisering av flickor och kvinnor med funktionsnedsättning fortsätter i många länder och frågor som säker och laglig abort, sex- och samlevnadsundervisning, sexuell läggning och könsidentitet är fortfarande kontroversiella i många Skr. 2019/20:17 sammanhang. har inneburit ytterligare motsättningar på området i takt med att värdekonservativa krafter försöker inskränka allas åtnjutande av SRHR. En ökad polarisering i frågorna är tydlig, såväl inom EU som i FN, där redan gjorda överenskommelser ifrågasätts. har ett starkt internationellt engagemang för att göra normativa framsteg där så är möjligt, bevara överenskommelser på området samt motverka att SRHR urholkas. Ett effektivt finansiellt stöd till genomförande av SRHR-insatser behövs på global nivå, regional nivå och landsnivå. Det handlar om att investera i mödrahälsa, med tillgång till säkra förlossningar, vatten, sanitet och hygien (Wash) och att främja rätten och tillgången till säker och laglig abort. Det handlar också om att ge alla ökad och anpassad tillgång till rådgivning, evidensbaserad information, icke-diskriminerande sex- och samlevnadsundervisning, familjeplanering, moderna preventivmedel, hiv-tester m.m. Förebyggande arbete och behandling av hiv och andra sexuellt överförbara sjukdomar måste också ingå i arbetet. är engagerat i alla dessa frågor och verkar aktivt för att involvera män och pojkar i SRHR-arbetet. Utrikespolitiken handlar om förbindelser med, och politik gentemot, länder och internationella organisationer och syftar ytterst till att främja fred, säkerhet och hållbar utveckling. Svensk utrikespolitik delas in i tre huvudsakliga politikområden: utrikes- och säkerhetspolitik, internationellt utvecklingssamarbete och handels- och främjandepolitik. Nedan redovisas exempel på vad arbetet med den feministiska utrikespolitiken har bidragit till inom de tre politikområdena. Den svenska utrikes- och säkerhetspolitiken förs i direkta förbindelser med andra stater och genom internationella organisationer. Samarbetet bygger på folkrätten. Att förebygga risker och hot samt att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder är viktiga delar av utrikes- och säkerhetspolitiken. Den feministiska utrikespolitiken har bidragit till att jämställdhetsperspektivet har stärkts i arbete och relationer med länder och organisationer. Jämställdhet och respekt för folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten, är grundläggande förutsättningar för långsiktigt hållbar fred och säkerhet. En viktig del av feministiska utrikespolitik är därför att arbetet för hållbar fred och säkerhet ska vara representativt och inkluderande. 2019/20:17 för arbetet är 1325 om kvinnor, fred och säkerhet och dess efterföljande resolutioner. Tillsammans etablerar resolutionerna en agenda som främjar kvinnors ökade deltagande i fredsarbetet, bekämpar sexuellt och könsrelaterat våld i konflikter och bekräftar jämställdhetens nyckelroll i att bygga fredliga samhällen. Det är en prioriterad fråga för feministiska utrikespolitik att denna agenda är en naturlig och integrerad del av allt arbete för fred och säkerhet och präglar både dagligt och långsiktigt arbete på landsnivå liksom inom FN, EU, (), (Nato), och i samarbetet med de nordiska länderna. Under det svenska medlemskapet i 2017–2018 verkade konsekvent för att integrera och framhålla ett jämställdhetsperspektiv i rådets dagliga arbete – i samtliga geografiska och tematiska kontexter och i förhandlingar om resolutioner och uttalanden. Medlemskapet erbjöd en möjlighet att, med utgångspunkt i den feministiska utrikespolitiken, etablera ett mer integrerat arbetssätt kring agendan för kvinnor, fred och säkerhet och höja profilen för frågor om sexuellt och könsrelaterat våld och kvinnors deltagande i fredsprocesser. jämställdhetsarbete i FN manifesteras också i stöd till FN:s generalsekreterares särskilda representant mot sexuellt våld i väpnade konflikter och FN:s expertteam för rättsstatens principer och sexuellt våld i konflikter. har bland annat varit den största givaren till initiativet UN Action Against Sexual Violence in Conflict som har arbetat med att förbättra samordning inom FN-systemet, stärka ansvarsutkrävande och programmering samt stödja nationella ansträngningar för att förhindra sexuellt våld och bistå överlevare. har också verkat för att jämställdhetsaspekter ska beaktas vid genomförandet av FN:s globala strategi för att bekämpa terrorism och generalsekreterarens handlingsplan mot våldsbejakande extremism samt drivit jämställdhetsfrågor gentemot . Inom EU har feministiska utrikespolitik genererat ett systematiskt påverkansarbete i relation till EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik. har bland annat varit drivande bakom att EU:s utrikestjänst (EEAS) har gjort en granskning av hur EU integrerar mänskliga rättigheter och jämställdhet i planering och genomförande av sin utrikes- och säkerhetspolitik. Ett resultat av denna granskning är att uppförandekoden för samtliga krishanteringsinsatser har uppdaterats med skrivningar om sexuella trakasserier, sexuellt utnyttjande och könsrelaterat våld. var också drivande bakom att EEAS inrättade en funktion som senior rådgivare i frågor relaterade till jämställdhet och kvinnor, fred och säkerhet och sekonderar också en expert till rådgivarens kontor. har även bidragit till att den globala strategin för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik speglar en bred syn på säkerhet som inkluderar ett rättighets- och jämställdhetsperspektiv förankrat i EU:s gemensamma värderingar. Vidare har varit pådrivande för åtaganden på jämställdhetsområdet inom ramen för för civil krishantering samt verkat för stärkt jämställdhetsexpertis i såväl EU:s institutioner som krishanteringsinsatser. Därtill har sekonderat jämställdhetsrådgivare till såväl insatser som till högkvarteret i . I har arbetat för att stärka jämställdhetsintegreringen och använt sitt ordförandeskap i militärpolitiska organ Forum for Security Cooperation (FSC) för att särskilt lyfta agendan för kvinnor, fred och säkerhet. Inom partnerskapet till Nato har verkat för att Natos och partnerländers tillämpning av 1325 om kvinnor, fred och säkerhet har utvecklats och stärkts ytterligare. nationella arbete för kvinnor, fred och säkerhet har också fortsatt att breddas och inbegriper bland annat sekondering av svenska experter och utbildning av både svenska och internationella aktörer. Arbetet avspeglas inte minst i den nationella handlingsplan för kvinnor, fred och säkerhet som antogs 2016 och som är den tredje i ordningen. Genomförandet av planen inbegriper och elva nationella myndigheter och utarbetades i breda konsultationer med berörda aktörer i liksom i fem konflikt- och postkonfliktländer. Handlingsplanen innehåller fokusländer och inriktar sig på kvinnors inflytande och deltagande i fredsprocesser, stärkt konfliktförebyggandearbete, förbättrat skydd från våld samt integrering av jämställdhetsperspektiv i allt arbete för fred och säkerhet. Planen avspeglar också regeringens ambition att andelen kvinnor ska öka i bidrag till internationell krishantering, i de fall det är tillämpligt. ökade andelen kvinnor i civila insatser och bidrag har ofta en högre andel kvinnor än insatsens totala andel kvinnor. För de militära bidragen ökade andelen kvinnor med en procent. har även bidragit till framtagandet och genomförandet av nationella handlingsplaner i andra länder som , , , , , och . har bedrivit ett brett arbete för att fredsprocesser ska bli mer inkluderande. har till exempel bidragit till kvinnors ökade deltagande i fredsansträngningar i exempelvis , , , , och . Detta har bland annat gjorts med hjälp av politiskt, tekniskt och finansiellt stöd. har exempelvis medverkat till att fredsavtal har ett tydligt jämställdhetsperspektiv och därmed kan tjäna som modell för andra. Ett annat exempel är att har stöttat syriska kvinnors deltagande i politiska processer på lokal och internationell nivå liksom i oppositionens Women’s . Vidare har , genom stöd till för jämställdhet och kvinnors egenmakt (UN Women), bidragit till uppföljning av handlingsplan för resolution och stöttat kvinnors deltagande i fredsavtalets genomförande. Ett viktigt verktyg i arbete är det kvinnliga medlingsnätverk som utrikesministern inrättade 2015 och som har kommit att stödja kvinnors fredsengagemang på olika håll i världen. Arbetet följs upp med tekniskt stöd och rådgivning till länder och aktörer som vill etablera motsvarande medlingsnätverk. arbetar aktivt med att lyfta jämställdhet inom det humanitärrättsliga området och har initierat och stöttat resolutioner, sidoevenemang och utfästelser som inkluderar ett jämställdhetsperspektiv under den återkommande internationella rödakors- och rödahalvmånekonferensen i . Ett exempel är boken ”IHL and Gender – Swedish experiences” som togs fram tillsammans med svenska Röda korset och presenterades 2015. 5.1.2Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer En internationell rättsordning baserad på folkrätten inklusive de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer samt jämställdhet måste ständigt värnas. Det är särskilt tydligt i ljuset av den repressiva och bakåtsträvande trend som har uppstått . Stärkt respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer skulle medföra en kraftigt ökad frihet och stärkt ställning för kvinnor och flickor. Demokrati är inte heller möjlig utan att halva befolkningen deltar och åtnjuter samma rättigheter, representation och resurser som den andra hälften. Den feministiska utrikespolitiken och arbetet för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer går därför hand i hand. Ett viktigt redskap för arbete är de landsspecifika rapporter om situationen för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer som tar fram och publicerar. Rapporterna författas och publiceras för varje region med cirka två års mellanrum och i och med den feministiska utrikespolitiken har de kommit att lägga ett betydande fokus på situationen vad gäller kvinnors och flickors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. I arbetet för allas fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna är det centralt att värna individen som rättighetsbärare och de mänskliga rättigheternas universalitet. Därför motverkar försök från vissa aktörer att, genom ett snävt fokus på familjefrågor, söka inskränka kvinnors, flickors eller hbtq-personers åtnjutande av de mänskliga rättigheterna eller befästa stereotypa könsroller. På motsvarande sätt motarbetar att religion, kultur, sedvänjor eller traditioner tillåts legitimera inskränkningar i kvinnors och flickors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. tar kontinuerligt upp jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna i sin dialog med officiella företrädare för stater, EU, multilaterala och regionala organisationer och andra relevanta aktörer. dialog har kunnat intensifieras genom inrättandet av en ambassadör för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, en ambassadör för jämställdhet och en ambassadör för arbete mot människohandel. deltar också aktivt i förhandlingar om mänskliga rättigheter i forum som och dess olika utskott, för mänskliga rättigheter, FN:s kvinnokommission samt styrelserna i FN:s fonder och program. har bland annat kunnat bidra till ökat fokus på kvinnors och flickors rättigheter och har, som ett led i detta, exempelvis understrukit vikten av att köns- och åldersuppdelad statistik belyses i både tematiska och landsspecifika resolutioner. är även en av de största givarna till FN:s högkommissaries kontor för de mänskliga rättigheterna. Våld är ett allvarligt hinder för att kvinnor och flickor ska kunna åtnjuta de mänskliga rättigheterna. bedriver ett intensivt arbete mot det utbredda könsrelaterade och sexuella våldet. har drivit på frågan på landsnivå, liksom på regional nivå och global nivå, bland annat i . Genom svenskt stöd till civilsamhällesorganisationer och andra aktörer, som UN Women, har bland annat kunnat bidra till stödcenter och skyddade boenden för utsatta kvinnor, hjälptelefonlinjer, juridiskt stöd för offer för våld i nära relationer, arbete med förövare samt politisk påverkan. Direkt samarbete har också skett med länder och rättsliga institutioner i deras arbete mot sexuellt och könsrelaterat våld. har bland annat kanaliserat utvecklingsstöd till riksåklagarämbetet i och bedöms därigenom ha kunnat bidra till ansvarsutkrävande, som i ett uppmärksammat mål om sexuellt slaveri. Ett annat exempel är att har stöttat i införandet av ny lagstiftning mot könsrelaterat våld. har stärkt sitt engagemang för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) i takt med att motvinden mot frågorna har ökat. arbete bedrivs bland annat genom diplomati och politisk mobilisering på global nivå, regional nivå och landsnivå. har exempelvis arbetat med alliansbyggande, styrelseroller, utvecklingssamarbete och dialog, och var en av initiativtagarna till den globala rörelsen She Decides som värnar kvinnor och flickors rätt att bestämma över sin egen kropp. arbetar också för att slå vakt om EU- överenskommelser i internationella sammanhang och verkar för att EU ska vara en progressiv aktör på SRHR-området. har till exempel satt press på Europeiska kommissionen att starkare stå upp för SRHR och att inkludera frågorna i den årliga rapporteringen om genomförandet av EU:s externa jämställdhetsarbete. Betydande kraft ägnas åt normativt arbete för att flytta fram positionerna så mycket som möjligt och motverka att frågorna undergrävs. Globalt har så kallade Policy/ Protecting Life in Global Health Assistance fått stora konsekvenser för arbetet med SRHR. Policyn innebär att biståndsmedel frysts för utländska civilsamhällesorganisationer och gör att varken de, eller deras samarbetspartner, får arbeta med eller förespråka abort om de tar emot familjeplaneringsstöd eller globala hälsostöd från . I förlängningen leder således policyn till reducerad tillgång till service och hälsotjänster kopplade till SRHR. arbete för SRHR består också av samarbete med och stöd till olika utvecklingsländer. På landsnivå har arbetet bland annat bidragit till fler barnmorskor och bättre tillgång till sex- och samlevnadsundervisning, preventivmedel och säkra och lagliga aborter. I har till exempel kunnat bidra i arbetet med att ta fram nya nationella riktlinjer för abortvården och i har ett samarbete mellan och för utbildning, kultur, vetenskap och kommunikation () resulterat i att sex- och samlevnadsundervisning har lagts in i landets läroplan och nått nära två miljoner skolelever. har också finansierat utbildning av barnmorskor i bland annat , , och samt bidragit till att har kunnat ta fram sina första barnmorskestrategier på nationell och regional nivå. har även verkat för att stärka de mänskliga rättigheterna för kvinnor och flickor på flykt och i migration genom att konsekvent betona att flykt och migration medför ökad risk för människohandel, prostitution, sexuellt och könsrelaterat våld liksom bristande SRHR, hälsovård och Wash. Detta har bland annat lett till att frågorna har införlivats i FN- resolutioner liksom i deklarationen från där position reflekteras i åtaganden om att eftersträva att kvinnor och flickor fullt ut ska åtnjuta de mänskliga rättigheterna och själva kunna delta i att finna lösningar. I förhandlingarna om FN:s globala migrationsramverk har verkat för tydliga skrivningar gällande fler stödkontor längs de stora migrationsrutterna och i de stora transitländerna så att migranter, och inte minst kvinnor och flickor, ska kunna få stöd och arbetskraftsmigration med anständiga villkor, i synnerhet för kvinnor. relation till FN:s globala flyktingramverk har verkat för ett integrerat jämställdhetsperspektiv och för att flickor och pojkar på flykt ska få tillgång till kvalitativ utbildning. ger stöd till FN:s flyktingorgan och för att säkerställa livsnödvändigt stöd och bistånd för flyktingar och migranter, inte minst för kvinnor och flickor. I arbetet med demokrati och rättsstatens principer stöder uppbyggnaden av demokratiska styrelseskick, stärkta politiska institutioner och ökat deltagande i politiska processer, inte minst av kvinnor och flickor. är det tydligt att demokratin urholkas på många För att möta utvecklingen har regeringen inlett en offensiv för demokratin inom utrikespolitiken. Det handlar om att i alla sammanhang ska stå upp för demokratiska principer och arbeta för att eftersträvar fördjupad dialog med andra länder och aktörer om demokrati. Offensiven innebär också att arbetet för att öka kvinnors representation i politiska församlingar stärks. erfarenhet av att arbeta för demokrati i världen och för kvinnors och flickors politiska deltagande. har till exempel bidragit till att stärka flera länders valkommissioner och har då bidragit till att en större andel kvinnor arbetar i vallokaler och på olika positioner. partianknutna organisationer har skapat förutsättningar för kvinnors och ungdomars ökade politiska deltagande. På landsnivå har till exempel spelat en viktig roll för kvinnors deltagande i valprocessen och parlamentet i , genom intensivt samarbete med en rad aktörer, kombinerat med dialog, utvecklingssamarbete och offentlig diplomati. Satsningen bedöms ha bidragit till att andelen kvinnliga ledamöter i parlamentet ökade markant vid valet . I har svenskt stöd till programmet Women in Politics kunnat bidra till att har antagit en lag som stipulerar att det måste finnas kvinnor på valbar plats på partilistor i samband med parlamentsval, i regeringen, i parlamentssekretariat och andra statliga institutioner. stöd till GQUAL, en internationell kampanj som bland annat förespråkar etablerandet av internationella och nationella riktlinjer för att öka andelen kvinnor på ledarskapspositioner i internationella tribunaler och juridiska civilsamhällesaktörer, inte minst kvinnorättsorganisationer. människorättsförsvarare är dessutom ofta dubbelt utsatta, som civilsamhällesaktörer och som kvinnor. Mot bakgrund av detta och i linje med den feministiska utrikespolitiken har bidragit till att ett stort antal civilsamhällesorganisationer över hela världen har fått stärkta förutsättningar att verka för kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, genom bland annat kunskapsutbyten, synliggörande, nätverk, finansiering och dialog. Dialog och samråd med internationella, nationella och lokala kvinnorättsorganisationer, samt med andra civilsamhällesaktörer som arbetar för jämställdhet, är centralt och agerande, bredare förankring och bättre resultat för arbetet med mänskliga Skr. 2019/20:17 rättigheter och jämställdhet. Kulturlivets aktörer kan spela en viktig roll för demokratiseringsprocesser, till exempel genom att lyfta nya perspektiv och ge fler människor en röst i samhällsutvecklingen. Kultur och kulturfrämjande kan även bidra till indirekt relationsbyggande, vara en komponent i offentlig demokrati och skapa möjligheter för dialog. Därför arbetar aktivt med kulturen och kulturfrämjandet som en viktig plattform för jämställdhetsarbetet, inte minst på landsnivå. har stärkt sitt globala stöd för yttrandefrihet med särskilt fokus på mänskliga rättigheter på internet, digital säkerhet och nätfrihet. har bland annat verkat för stärkt skydd för kvinnliga journalister och andra medieaktörer, människorättsförsvarare, miljöförsvarare, politiker och kulturarbetare samt aktörer som försvarar kvinnors och flickors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna.