prop · H603161 · 2019-09-09 00:00:00 — 2018/19:158). I propositionen föreslås i huvudsak att andra tjänstepensionsdirektivet delvis ska genomföras i svensk rätt genom en ny lag om tjänstepensionsföretag. I propositionen anges att skatterättsliga frågor med anledning av genomförandet av direktivet bereds i särskild ordning. Inom har promemorian Skatteregler för tjänstepensionsföretag tagits fram. En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i (Fi2017/03052/S1). I denna proposition behandlas promemorians förslag. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. Ett par mindre språkliga ändringar har gjorts i förhållande till lagrådsremissens lagförslag. Bakgrund och gällande rätt Försäkringsföretagens verksamhet regleras i försäkringsrörelselagen (2010:2043), förkortad FRL, som innehåller både associationsrättsliga och näringsrättsliga regler. avses antingen försäkringsaktiebolag, ömsesidigt försäkringsbolag eller försäkringsförening. Ett försäkringsaktiebolag kan bedrivas antingen som ett vinstutdelande bolag eller enligt ömsesidiga principer. I det senare fallet får vinstutdelning inte ske. Det främsta kännetecknet för de ömsesidiga försäkringsbolagen är att försäkringstagarna är både kunder och ägare. avses försäkringsföretag som uteslutande, eller så gott som uteslutande, bedriver direkt livförsäkringsrörelse eller rörelse avseende återförsäkring av livförsäkring (1 kap. 4 § FRL). Det finns i motsats till vad som gäller för understödsföreningar (se avsnitt 4.2) inte några krav på att livförsäkringsföretag endast ska rikta sig till en sluten krets. Däremot förekommer det i praktiken att sådana företag har inrättats eller inrättas av arbetsmarknadens parter för att enbart trygga tjänstepension för en viss bestämd krets, t.ex. som är ett ömsesidigt försäkringsbolag som tryggar pensionsutfästelser enligt ITP-planen. I försäkringsrörelselagen fanns tidigare, i dess lydelse före , särskilda bestämmelser för tjänstepensionsverksamhet. trädde ny lagstiftning i kraft som genomför och rådets direktiv /138/EG av om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II), kallat Solvens II-direktivet (prop. 2015/16:9, bet. 2015/16:FiU7, rskr. 2015/16:38, SFS 2015:700). I samband med detta infördes en övergångsreglering som innebär att försäkringsföretag som bedriver tjänstepensionsverksamhet för den delen av verksamheten kan tillämpa de bestämmelser om tillstånd och verksamhet i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) samt de grundläggande bestämmelser om ett försäkringsföretags rörelse, solvens, tillsyn och ingripande som gällde före . Detsamma gäller i fråga om de föreskrifter som har meddelats med stöd av dessa bestämmelser. För de delar som rör företagsstyrning, associationsrätt, överlåtelse av bestånd, lämplighetsprövning av ägare i försäkringsaktiebolag och grupptillsyn gäller emellertid de nya reglerna enligt Solvens II- direktivet. I vissa fall är dock de företag som följer övergångsbestämmelserna och som enbart driver verksamhet som avser tjänstepensionsförsäkring eller har övrig livförsäkringsverksamhet av endast ringa omfattning undantagna från bestämmelserna om företagsstyrning och grupptillsyn i försäkringsrörelselagen. Övergångsregleringen ska upphöra att gälla vid utgången av 2019. Det innebär att huvuddelen av den tjänstepensionsverksamhet som bedrivs av svenska livförsäkringsföretag fortfarande omfattas av de försäkringsrörelseregler som gällde före genomförandet av Solvens II-direktivet. I 39 kap. 2–13 f §§ inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, finns särskilda bestämmelser för försäkringsföretag. Försäkringsföretag beskattas på olika sätt beroende på om företaget är ett livförsäkringsföretag eller ett skadeförsäkringsföretag. avses enligt 39 kap. 2 § första stycket enligt 1 kap. 4 § FRL samt svenskt europabolag eller europakooperativ som bedriver motsvarande verksamhet och utländskt försäkringsföretag som bedriver livförsäkringsrörelse i med stöd av lagen (1998:293) om utländska försäkringsgivares och tjänstepensionsinstituts verksamhet i . Definitionen av livförsäkringsföretag i 1 kap. 4 § FRL omfattar försäkringsföretag som uteslutande eller så gott som uteslutande bedriver direkt livförsäkringsrörelse eller rörelse avseende återförsäkring av livförsäkring. Av 39 kap. 2 § andra stycket IL framgår att med skadeförsäkringsföretag avses annat försäkringsföretag än livförsäkringsföretag. Livförsäkringsföretag beskattas huvudsakligen för en schablonmässig avkastning enligt lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel, förkortad avkastningsskattelagen. Ett livförsäkringsföretag ska därför inte ta upp inkomster som hänför sig till tillgångar och skulder som förvaltas för försäkringstagarnas räkning eller influtna till beskattning enligt inkomstskattelagen. Utgifter som hänför sig till sådana inkomster och får inte heller dras av (39 kap. 3 § IL). Verksamhet som bedrivs för försäkringstagarnas räkning inkomstbeskattas således inte. Denna del av ett livförsäkringsföretags verksamhet beskattas i stället med avkastningsskatt. Verksamhet som avser sjuk-, olycksfalls- och grupplivförsäkringar ska dock beskattas enligt inkomstskattelagens bestämmelser om skadeförsäkringsföretag (39 kap. 4 § IL). Detta beror på att sådana försäkringar saknar inslag av sparande, varför avkastningsskatten har bedömts som mindre lämplig för sådant försäkringskapital. Bestämmelsen om att ett livförsäkringsföretag inte ska ta upp inkomster som hänför sig till tillgångar och skulder som förvaltas för försäkringstagarnas räkning infördes . Av förarbetena framgår att bestämmelsen förutsätter att en gränsdragning görs mellan den verksamhet som avser förvaltningen av försäkringstagarnas kapital och den verksamhet som avser försäkringsföretagets egna rörelse (prop. 1992/93:187 s. 170 och 210). Som ett exempel på vad som avses med intäkter i försäkringsföretagets egna rörelse nämns avkastningen på det egna kapitalet samt provisioner och avgifter som kan tas ut vid utförande av uppdrag åt utomstående (prop. 1992/93:187 s. 211 och 222). För ett livförsäkringsföretags egna rörelse gäller i princip de vanliga reglerna för beskattning av resultatet av näringsverksamheten (prop. 1992/93:187 s. 210). Ett skadeförsäkringsföretag beskattas i huvudsak enligt samma regler i inkomstskattelagen som gäller för andra företag. I 39 kap. 6–9 §§ IL finns dock särskilda bestämmelser för skadeförsäkringsföretag om bl.a. försäk- Prop. 2018/19:161 ringstekniska avsättningar, säkerhetsreserv och utjämningsfond. Om ett försäkringsföretags hela försäkringsbestånd tas över av ett annat försäkringsföretag, ska det överlåtande företaget inte ta upp någon inkomst eller dra av någon utgift på grund av överlåtelsen. Det övertagande företaget inträder i stället i det överlåtande företagets skattemässiga situation (39 kap. 12 § IL). Bestämmelser om skattemässig kontinuitet när ett försäkringsföretag förvärvar ett helt försäkringsbestånd från ett annat försäkringsföretag infördes (prop. saknade den dåvarande lagen om försäkringsrörelse motsvarighet till aktiebolagslagens regler om fusioner. Sammanslagning av försäkringsföretag skedde i stället genom att det ena försäkringsföretaget överlät hela sitt försäkringsbestånd till ett annat försäkringsföretag, varefter det överlåtande företaget likviderades. Införandet av bestämmelser om skattemässig kontinuitet vid beståndsöverlåtelser innebar att sammanslagningar av försäkringsföretag skatterättsligt kom att behandlas på motsvarande sätt som fusioner enligt aktiebolagslagen. innehåller dock försäkringsrörelselagen fusionsbestämmelser för alla typer av försäkringsföretag. Om ett försäkringsföretag förvärvar ett helt försäkringsbestånd från ett annat försäkringsföretag föreligger också enligt 6 § lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter undantag från skatteplikt för stämpelskatt för de fastigheter eller tomträtter som ingår i förvärvet. Bestämmelser om att stämpelskatt inte ska erläggas om ett försäkringsföretag förvärvar ett helt försäkringsbestånd från ett annat försäkringsföretag infördes . I förarbetena konstateras att förvärv genom fusion mellan moderbolag och helägt dotterbolag liksom mellan ekonomiska föreningar, sparbanker eller jordbrukskreditkassor är befriat från stämpelskatt och att det motsvarande bör gälla även vid sammanslagning av försäkringsföretag. Sammanslagningen måste dock ske genom en överlåtelse av hela försäkringsbeståndet, eftersom det enligt departementschefen skulle vara svårt att bedöma om en fastighet ska anses hänförlig till den överlåtna delen om endast en del av försäkringsbeståndet överlåts (prop. 1964:75 s. 79). Understödsföreningar är företag som bedriver försäkringsrörelse och till- hör en särskild medlemsbaserad associationsform (personalassociation). En understödsförening får inte bedriva affärsmässig försäkringsrörelse, utan tillhandahåller försäkringar till en viss bestämd krets av personer, såsom anställda i ett visst företag eller personer som tillhör en viss yrkes- grupp eller bransch. Understödsföreningar brukar delas in med utgångs- punkt i vilken form av försäkring som meddelas. som meddelar tjänstepensionsförsäkringar benämns tjänstepensionskassa. Tjänstepensionskassorna tillämpar lagen (1972:262) om understöds- Den lagen upphävdes dock vid ikraftträdandet av försäk- 2018/19:161 ringsrörelselagen . De understödsföreningar som var registrerade får emellertid fortsätta att bedriva sin verksamhet enligt lagen om understödsföreningar till utgången av med stöd av övergångsbestämmelser. De föreningar som då inte har ansökt om tillstånd att driva verksamhet enligt försäkringsrörelselagen ska träda i likvidation. I lagen om understödsföreningar uppställs ett förbud mot affärsmässighet. Förbudet mot affärsmässighet har ansetts utgöra en skiljelinje mellan understödsföreningar och de ömsesidiga försäkringsbolagen. Vidare uppställs i nämnda lag krav på att en understödsförening måste vara sluten, vilket innebär att föreningen endast får meddela försäkringar för en på visst sätt begränsad persongrupp. Till följd härav verkar tjänstepensionskassorna i första hand på företagsmarknaden, dvs. den marknad där det är arbetsgivaren, eller det kollektivavtal som arbetsgivaren är ansluten till, som bestämmer leverantör av tjänstepension. En understödsförening är enligt 7 kap. 19 § IL skattskyldig bara för inkomst på grund av innehav av sådan fastighet som inte förvaltas i livförsäkringsverksamhet. Bestämmelsen upphävdes i samband med att den nya försäkringsrörelselagen trädde i kraft. Understödsföreningar ska dock tillämpa inkomstskattelagen i dess äldre lydelse enligt övergångsbestämmelserna i samma lag (prop. 2010/11:18, bet. 2010/11:SkU14, rskr. 2010/11:112, SFS 2011:68). Understödsföreningar som bedriver till livförsäkring hänförlig verksamhet ska betala avkastningsskatt enligt avkastningsskattelagen. 4.3 Europabolag och europakooperativ har det bedrivits ett arbete inom EU med att skapa särskilda europeiska associationsformer. ningen (EG) nr 2157/2001 om stadga för europabolag, vilket möjliggjorde gränsöverskridande samverkan i aktiebolagsform. förordningen (EG) nr 1435/2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) som möjliggjorde samverkan i form av vad som kan liknas vid en ekonomisk förening, s.k. europakooperativ. Europabolag och europakooperativ är europeiska associationsformer som omfattas av en blandning av EU-rättsliga och nationella bestämmelser. Bestämmelserna i försäkringsrörelselagen om publika försäkringsaktie- bolag och försäkringsföreningar är tillämpliga på europabolag och europakooperativ som har tillstånd att bedriva rörelse enligt den lagen. När det gäller beskattningen räknas europabolag som aktiebolag (2 kap. 4 § IL) och europakooperativ som ekonomiska föreningar (2 kap. 4 b § Ett svenskt europabolag eller europakooperativ som bedriver motsvarande verksamhet som ett livförsäkringsföretag ska räknas som ett livförsäkringsföretag enligt inkomstskattelagen (39 kap. 2 § IL). gäller avkastningsskattelagen har den lagens termer och uttryck samma betydelse och tillämpningsområde som i inkomstskattelagen (12 § Detta innebär att ett svenskt europabolag eller europakooperativ som bedriver motsvarande verksamhet som ett Prop. 2018/19:161 livförsäkringsföretag ska beskattas som ett livförsäkringsföretag enligt inkomstskattelagen och avkastningsskattelagen. I propositionen En ny reglering för tjänstepensionsföretag lämnas förslag till en ny reglering för att i svensk rätt delvis genomföra och rådets direktiv (EU) 2016/2341 av om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut (andra tjänstepensionsdirektivet) med avseende på en ny typ av institut, tjänstepensionsföretag. Andra tjänstepensionsdirektivet ersätter och rådets direktiv /41/EG av om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut (första tjänstepensionsdirektivet). avses i båda direktiven sådana institut som inte redan lyder under harmoniserade regler på EU-nivå och som förvaltar fonderade medel utifrån syftet att tillhandahålla tjänstepensionsförmåner. Liksom första tjänstepensionsdirektivet är andra tjänstepensionsdirektivet byggt på en princip om minimiharmonisering, dvs. medlemsstaterna har frihet att införa mera långtgående krav än vad som följer av direktivet. Den nya regleringen ska enligt vad som föreslås i propositionen tas in i en ny lag om tjänstepensionsföretag med andra tjänstepensionsdirektivet som grund. Understödsföreningar som meddelar försäkring avseende tjänstepension, s.k. tjänstepensionskassor, omfattas av andra tjänstepensionsdirektivet, liksom de omfattas av första tjänstepensionsdirektivet. Tjänstepensionskassor tillämpar den upphävda lagen (1972:262) om understödsföreningar. I propositionen förslås bestämmelser som gör det möjligt för tjänstepensionskassor att fortsätta driva verksamhet som tjänstepensionsföretag enligt den nya lagen om tjänstepensionsföretag. Försäkringsföretag som endast meddelar försäkring avseende tjänstepension har enligt den bedömning som görs i propositionen möjlighet att driva verksamhet som omfattas av andra tjänstepensionsdirektivet. Det föreslås därför att försäkringsföretag efter omvandling ska få driva tjänstepensionsverksamhet som tjänstepensionsföretag. avses i den nya lagen tjänstepensionsaktiebolag, ömsesidigt tjänstepensionsbolag och tjänstepensionsförening. Tjänstepensionsaktiebolag ska omfattas av allmänna associationsrättsliga bestämmelser för aktiebolag och de särskilda bestämmelserna för försäkringsaktiebolag i försäkringsrörelselagen, med vissa i lagen om tjänstepensionsföretag angivna undantag. Ömsesidiga tjänstepensionsbolag och tjänstepensionsföreningar ska utgöra egna associationsformer. För ömsesidiga tjänstepensionsbolag ska, vid sidan av vissa särskilda bestämmelser i lagen om tjänstepensionsföretag, de associationsrättsliga bestämmelserna i försäkringsrörelselagen om ömsesidiga försäkringsbolag gälla. På motsvarande sätt ska försäkringsrörelselagens associationsrättsliga bestämmelser om försäkringsföreningar tillämpas på tjänstepensionsföreningar. För tjänstepensionsföreningar ska även lagen (2018:672) om ekonomiska 2018/19:161 föreningar gälla om inte annat föreskrivs i lagen om tjänstepensionsföretag. Med tjänstepensionsförsäkring avses i den nya lagen livförsäkring som har samband med yrkesutövning och där utbetalning av försäkringsbelopp (engångsbelopp eller periodiska utbetalningar) beror av att en eller flera personer uppnår eller förväntas uppnå en viss ålder samt försäkringar som meddelas som tillägg till sådana försäkringar. Samma definition av tjänstepensionsförsäkring fanns tidigare i försäkringsrörelselagen. Ett tjänstepensionsföretag får inte bedriva annan verksamhet än verksamhet avseende tjänstepensionsförsäkringar och därmed sammanhängande verksamhet. I propositionen föreslås särskilda rörelseregler för tjänstepensionsföretag. De rörelsereglerna motsvarar delvis den befintliga regleringen i försäkringsrörelselagen. Bland annat ska särskilda bestämmelser om försäkringstekniska avsättningar, investeringar, kapitalbas och kapitalkrav tillämpas enligt den nya lagen. Dessa rörelseregler baserar sig delvis direkt på andra tjänstepensionsdirektivet. När det gäller kapitalkrav föreslås en förstärkt reglering i förhållande till direktivet genom införande av ett riskbaserat kapitalkrav för tjänstepensionsföretag. Ett tjänstepensionsföretag ska helt eller delvis få överlåta sitt försäkringsbestånd till ett annat tjänstepensionsföretag eller ett försäkringsföretag. Vidare föreslås ändringar i försäkringsrörelselagen varigenom ett försäkringsföretag helt eller delvis ska få överlåta sitt bestånd av tjänstepensionsförsäkringar till ett tjänstepensionsföretag. Lagändringarna föreslås i huvudsak träda i kraft . Vissa övergångsbestämmelser föreslås för befintliga understödsföreningar och livförsäkringsföretag som överväger att gå över från att driva verksamhet enligt den upphävda lagen om understödsföreningar respektive försäkringsrörelselagen till att driva verksamhet enligt den nya lagen om tjänstepensionsföretag. Tiden som försäkringsföretag som driver verksamhet med tjänstepensionsförsäkringar får tillämpa vissa av bestämmelserna i försäkringsrörelselagen i lydelse före ska förlängas till utgången av . Det ska också införas en övergångsbestämmelse som innebär att ett tjänstepensionsföretag får driva verksamhet avseende andra försäkringar än tjänstepensionsförsäkringar till utgången av 2034, under förutsättning att verksamheten avseende de försäkringarna utgör en ringa del av tjänstepensionsföretagets verksamhet. Detta ska bara gälla försäkringsavtal som har ingåtts före ikraftträdandet av den nya lagen om tjänstepensionsföretag. För en utförligare redovisning av förslaget hänvisas till propositionen En ny reglering för tjänstepensionsföretag. 5.1Tjänstepensionsföretag ska beskattas på samma sätt som livförsäkringsföretag Regeringens förslag: Tjänstepensionsföretag ska skatterättsligt likställas med försäkringsföretag, ömsesidiga tjänstepensionsbolag ska likställas med ömsesidiga försäkringsföretag och tjänstepensionsföreningar ska likställas med ekonomiska föreningar. Tjänstepensionsföretag och svenska europabolag eller europakooperativ som bedriver motsvarande verksamhet ska tillämpa de särskilda bestämmelserna för livförsäkringsföretag i inkomstskattelagen. Tjänstepensionsföretag ska inte få dra av ränteutgifter på efterställda skulder som får ingå i kapitalbasen vid tillämpning av lagen om tjänstepensionsföretag. Utländska tjänstepensionsinstitut ska inte få dra av ränteutgifter på efterställda skulder som får ingå i kapitalbasen vid tillämpning av nationell lagstiftning som genomför och rådets direktiv (EU) 2016/2341 av om verksamhet i och tillsyn över tjänstepensionsinstitut. Om ett ömsesidigt livförsäkringsföretag eller ett ömsesidigt tjänstepensionsbolag överlåter hela sitt försäkringsbestånd till ett försäkringsaktiebolag eller ett tjänstepensionsaktiebolag som har bildats för ändamålet ska också periodiseringsfonderna få tas över av det övertagande företaget. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, däribland Näringslivets Skattedelegation, Svensk Försäkring, och Tjänste- pensionsförbundet, anser att det bör råda skattemässig neutralitet mellan aktörerna på tjänstepensionsområdet och att tjänstepensionsföretag skatte- rättsligt bör likställas med försäkringsföretag. () och Kommuner och Landsting (SKL) avstyrker i huvudsak förslagen i promemorian En ny reglering för tjänste- pensionsföretag – och avstyrker till följd därav även skatteförslagen för SKL anser, i likhet med , att tjänste- pensionsföretag bör regleras i ett särskilt anpassat regelverk, frikopplat Näringslivets skattedelegation framhåller, i likhet med bl.a. Förhandlings- och samverkansrådet PTK (PTK), Svensk Försäkring och , att det är viktigt att försäkrings- företag som önskar omvandlas till att bli tjänstepensionsföretag kan göra nödvändiga omstruktureringar inför en sådan omvandling utan några kostnader för företagen kan komma att överföras på de försäkrade, vilket riskerar att få en negativ påverkan på framtida pensioner. Försäkring, till vars yttrande Näringslivets Skattedelegation, Svenska och ansluter sig, framhåller att den enda möjligheten för ömsesidiga försäkringsbolag och försäkrings- föreningar att genomföra en renodling av verksamheten är bestånds- En överlåtelse av ett delbestånd kan medföra skatte- konsekvenser genom att det kan bli aktuellt att överlåta riskförsäkringar som är föremål för inkomstskatt. I samband med överlåtelser av delbestånd kan det också bli nödvändigt att överlåta den administration som behövs för att hantera rörelsen. Även sådana överlåtelser kan bli föremål för inkomstbeskattning om det finns övervärden och bestämmelserna om underprisöverlåtelser inte är tillämpliga. Svensk Försäkring anser vidare att avsättningar till periodiseringsfonder som avser överlåtna försäkringsbestånd generellt bör få tas över av mottagande företag även vid överlåtelser av delbestånd. anser att det bör klargöras om det föreligger subjektsidentitet efter en omvandling från ett tjänstepensionsföretag till ett försäkringsföretag (eller vice versa), dvs. om företaget är samma juridiska person. Svensk Försäkring anser att ett försäkrings- eller tjänstepensionsföretag behåller sin juridiska identitet vid en omvandling. Svensk Försäkring framhåller att bibehållen juridisk identitet, inklusive bibehållet organisationsnummer, är nödvändigt för att en omvandling inte ska riskera att medföra några konsekvenser för eventuell utländsk beskattning och avräkning av utländsk skatt. Svensk Försäkring anser vidare att det behöver göras ändringar i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt, så att rätten till avräkning inte går förlorad vid beståndsöverlåtelser samt att det behöver förtydligas i inkomstskattelagen att livförsäkringsföretag och tjänstepensionsföretag kan vara förvärvare i en underpristransaktion. vill att det klargörs hur kapitalförsäkringar som efter en beståndsöverlåtelse till ett utländskt tjänstepensionsinstitut inom EES övergår till att bli avtal om tjänstepension ska klassificeras skatterättsligt. anser också att det bör göras ett tillägg i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel, förkortad avkastningsskattelagen, som anger hur skatteunderlaget ska beräknas för en obegränsat skattskyldig person som innehar en pensionsförsäkring som skatterättsligt övergår till att bli ett avtal om tjänstepension i samband med att försäkringen överlåts till ett utländskt tjänstepensionsinstitut. lämnar även ett antal författningstekniska synpunkter. FAR framhåller att det finns mervärdesskatterättsliga frågor vid överlåtelser av försäkringsbestånd som behöver utredas. Svensk Försäkring och har synpunkter på konsekvensanalysen. Dessa behandlas i avsnitt 6. Skälen för regeringens förslag I propositionen En ny reglering för tjänstepensionsföretag föreslås att tjänstepensionsföretag införs som ett nytt slags tjänstepensionsinstitut i svensk rätt. Detta ska huvudsakligen ske genom införandet av en ny lag, lagen om tjänstepensionsföretag, förkortad LTPF. avses de nya föreslagna företagsformerna tjänstepensionsaktiebolag, ömsesidiga tjänstepensionsbolag och tjänstepensionsföreningar. I propositionen föreslås att tjänstepensionsföretag ska driva verksamhet avseende tjänstepensionsförsäkring, vilket är en form av livförsäkringsrörelse. Det föreslås vidare att försäkringsföretag ska kunna få tillstånd att bli tjänstepensionsföretag och tjänstepensionsföretag ska kunna få tillstånd att bli försäkringsföretag, s.k. omvandling.