prop · H60362 · 2019-03-12 00:00:00 — Därmed skapas även förutsättningar för att komma till rätta med den problematik med dolda indexfonder som uppmärksammats i granskning. Som påpekar är det dock inte möjligt att endast utifrån aktivitetsmått bedöma hur bra en fond är som investering. Kravet på att information ska lämnas bör i första hand syfta till att underlätta jämförelser med andra fonder när det gäller avgifter för förvaltningen i förhållande till aktivitetsgraden. Frågan om hur bra en fond är som investering kräver ytterligare överväganden i det enskilda fallet. Information om aktivitetsgrad som ska lämnas oavsett hur länge fonden har funnits Utredningen föreslår att det ska införas ett krav på redovisning av aktivitetsmått eller, om ett sådant mått inte kan beräknas, en beskrivning på annat sätt av hur förvaltningen av fonden bedrivs. Utredningens förslag innehåller, till skillnad från promemorians förslag, inte något uttryckligt krav på att målsättningen för aktivitetsgraden i fondförvaltningen ska redovisas. Även om redovisning av ett i förväg uppsatt mål för aktivitetsgraden i fondförvaltningen kan vara ett sätt att ge potentiella investerare förutsättningar att bedöma om en viss fond är ett bra investeringsalternativ finns det, som och påpekar, en överhängande risk att en sådan skyldighet får vissa icke önskvärda effekter för investerare. Exempelvis kan ett krav på att redovisa målsättning ge incitament för förvaltare att ta positioner enbart i syfte att markera aktivitet, vilket riskerar att skada andelsägarnas intresse. Ett krav på att informera om målsättning riskerar också att framstå som missvisande då det, som flera andra remissinstanser påpekar, kan tolkas som en utfästelse. Regeringen anser därför, i likhet med , , och , att det inte bör införas ett krav på att information om målsättningen för aktivitetsgraden ska lämnas. Ett informationskrav bör i stället utformas närmare utredningens förslag om att information ska lämnas som beskriver hur förvaltningen bedrivs när det gäller aktivitet. Kravet bör dock ha ett snävare tillämpningsområde för att bättre spegla det problem med s.k. dolda indexfonder – dvs. fonder som i praktiken följer ett relevant jämförelseindex (passiv förvaltning) men där förvaltare tar ut en högre avgift med hänvisning till att förvaltningen är aktiv – som förslaget syftar till att motverka. Som påpekar är ett krav på information om aktivitetsgrad befogat endast för fonder som har ett relevant jämförelseindex, och det är svårt att föreställa sig en dold indexfond som saknar ett jämförelseindex. Informationskravet bör därför gälla enbart för fonder vars förvaltning kan jämföras med ett relevant jämförelseindex. Kravet bör innebära att information ska lämnas om aktivitetsgraden i fondförvaltningen i förhållande till jämförelseindexet. Vidare bör det anges att informationen ska beskriva hur förvaltningen av fonden bedrivs och varför det jämförelseindex som används är relevant. Sådan information bör lämnas oavsett hur länge en fond har funnits. påpekar vidare att det är viktigt att säkerställa dels att det jämförelseindex som väljs för fondförvaltningen verkligen är relevant, dels att det finns goda skäl för att ett jämförelseindex i vissa fall inte har valts. Eftersom aktivitetsgrad i fondförvaltning typiskt sett definieras som en avvikelse från ett jämförelseindex, bör det jämförelseindex som används för förvaltningen av en fond vara så relevant som möjligt med avseende på fondens långsiktiga investeringsinriktning, val av sektor eller geografisk inriktning för förvaltningen samt avkastnings- och riskprofil generellt. För att underlätta förståelsen bland investerare när det gäller aktiviteten i förvaltningen, men också för att underlätta jämförbarheten mellan olika värdepappersfonder och specialfonder, är det angeläget att förvaltaren lämnar information om varför det jämförelseindex som används för förvaltningen av en viss fond är relevant eller, i förekommande fall, varför förvaltningen av en fond inte kan jämföras med ett relevant jämförelseindex. Detta skulle öka transparensen och underlätta potentiella investerares förståelse för förvaltningen av fonden. Regeringen anser därför att det bör införas ett krav i lag på att det lämnas en förklaring till varför det jämförelseindex som används för förvaltningen av en fond är relevant eller varför förvaltningen av en fond inte kan jämföras med ett relevant jämförelseindex. Därigenom kommer alla förvaltare som träffas av kravet, oavsett hur länge den fond som de förvaltar har funnits, att behöva lämna information i något av dessa avseenden. Utöver att ett sådant krav på grund av ökad transparens kan förväntas underlätta för investerare att göra en bedömning av avgiftsuttaget i förhållande till aktivitetsgraden, kommer det sannolikt också att underlätta tillsynen i fråga om huruvida de jämförelseindex som används är relevanta. finns inget regelverk om detta trots att hänvisningar till jämförelseindex ofta görs, t.ex. i marknadsföringsmaterial avseende en fond. Regeringen anser, till skillnad från det som föreslås i promemorian, att det inte är lämpligt att mer detaljerade kriterier, som i så fall skulle utgå från den bedömning som redan har gjorts av förvaltaren när det gäller om förvaltningen av fonden kan jämföras med ett relevant jämförelseindex eller inte, fastställs i myndighetsföreskrifter. Det bör enligt regeringens uppfattning i stället, som anför, ankomma på de förvaltare för vilka informationskravet ska gälla att lämna en förklaring till den bedömning som har gjorts i fråga om förvaltningen av en fond kan jämföras med ett relevant jämförelseindex eller inte. Det finns däremot, som framgår nedan, skäl att genom föreskrifter på lägre nivå än lag precisera hur den information om aktivitetsgrad i fondförvaltningen som ska lämnas ska presenteras för att underlätta en jämförelse. Aktiv risk är ett lämpligt mått för beräkning av aktivitet De mått som kan vara aktuella för att beräkna aktivitet är måttet aktiv risk eller aktiv andel. Aktiv risk mäter volatiliteten i skillnaden mellan fondens avkastning och avkastningen hos dess jämförelseindex. Aktiv andel utgår i stället från innehaven i fonden och dess jämförelseindex (se avsnitt 4.3.3). Aktiv andel är användbart endast för de fonder vars innehav ingår i deras jämförelseindex (typiskt sett aktiefonder). För de fonder vars innehav inte ingår i deras jämförelseindex (typiskt sett specialfonder) är måttet inte användbart och utfallet blir missvisande. möjligt att replikera ett index genom andra typer av finansiella instrument än de aktier som ingår i indexet. I den situationen kan aktiv andel bli trots att avkastningen inte skiljer sig från avkastningen hos jämförelseindexet. För att beräkna aktiv andel för en fond behöver man god insyn i innehaven i fonden och fondens jämförelseindex. Beräkningen kan bli komplex och kräva att avvägningar görs om huruvida vissa innehav ska beaktas. Exempelvis kan aktier som emitterats i olika klasser, depåbevis och derivatinstrument ge samma exponering som de aktier som ingår i fondens jämförelseindex (se vägledning för beräkning av share för aktiefonder). Det är därför tids- och resurskrävande att beräkna aktiv andel. Aktiv risk påverkas inte av om fondens innehav finns representerat i index eller inte. För att beräkna aktiv risk behövs endast fondens historiska andelskurser och dess index historiska utveckling, vilket gör det relativt enkelt och betydligt mindre resurskrävande att beräkna aktiv risk. och anför framstår måttet aktiv andel inte som proportionerligt för mindre fondbolag eftersom kostnaden för att införskaffa indexuppgifter kan vara hög. Aktiv andel är dessutom ett missvisande mått på aktivitet i vissa situationer. Som framgår ovan är det t.ex. möjligt att replikera avkastningen från ett brett marknadsindex bestående av ett flertal aktier genom att investera endast i ett fåtal aktier med hög samvariation med index. I sådana situationer ser det ut som att fonden förvaltas aktivt (hög aktiv andel), trots att avkastningen inte behöver avvika från jämförelseindex (låg aktiv risk). Regeringen anser sammanfattningsvis att det finns flera skäl som talar för att aktiv risk är det mått som är lämpligast och mest ändamålsenligt för beräkning av aktivitet när det gäller fonder vars förvaltning kan jämföras med ett relevant jämförelseindex. Regeringen anser, till skillnad från vid och Aktiespararna, att ett lagkrav endast bör utgå från att information om aktiv risk ska lämnas till investerare. Aktiv risk kan dock beräknas först när det finns åtminstone månadsdata (se vidare nedan). När det gäller frågan om hur aktiv risk bör uttryckas i lagtexten anser och att det bör anges som standardavvikelsen för variationerna i skillnaden mellan fondens avkastning och jämförelseindexets avkastning. För att bättre överensstämma med den definition av aktiv risk som används i Esmas riktlinjer för behöriga myndigheter och fondförvaltningsbolag (Guidelines for competent authorities and UCITS management companies [/2014/937EN]) anser regeringen dock att aktiv risk i stället bör anges som volatiliteten i skillnaden mellan fondens avkastning och jämförelseindexets avkastning (se avsnitt 4.3.3). Om fonden har funnits ska även aktiv risk anges och en förklaring till det uppnådda aktivitetsmåttet lämnas Det informationskrav som föreslås ovan och som avser information som ska lämnas oavsett hur länge fonden har funnits, bör kompletteras med ett krav på att aktivitetsmåttet aktiv risk ska anges bakåt i tiden. En sådan kompletterande information om aktiv risk innebär att den information om aktivitetsgrad som lämnas utifrån hur förvaltningen av fonden bedrivs i förhållande till jämförelseindexet kan följas upp med det faktiska utfallet av förvaltningen som redovisas för förfluten tid. När det gäller den tidsperiod för vilken aktivitetsmåttet aktiv risk bör redovisas är det lämpligt att, i enlighet med det och anför, utgå från som gör det möjligt att jämföra fondens avkastning och risk sett till aktiviteten i förvaltningen . Enligt kommissionens faktabladsförordning ska ett fondföretag presentera historisk avkastning som ett stapeldiagram eller, om fonden har funnits än , sedan fonden startades (artikel 15 i förordningen). Det är ett sätt att visa fondens historiska avkastning och risk mot bakgrund av dess mål och placeringsinriktning. Det är därför lämpligt att det nya kravet på att lämna information om aktivitetsmåttet aktiv risk utformas på så sätt att informationen ska lämnas eller – om fonden har funnits än – för den som fonden har funnits, dock minst . Regeringen anser att det därutöver också, som föreslår, bör ställas krav på förvaltare att lämna en kvalitativ förklaring till den siffermässiga information som aktiv risk innebär. Detta bör komma till uttryck i lagtexten genom ett krav på att det i anslutning till den information om aktiv risk som ska redovisas, ska lämnas en förklaring till det uppnådda aktivitetsmåttet. Genom en redovisning av ett kvantitativt mått i form av aktiv risk tillsammans med en kvalitativ förklaring till det uppnådda aktivitetsmåttet får investerare möjlighet att jämföra och förstå om en fond utgör ett bra investeringsalternativ sett utifrån det historiska aktivitetsmått som uppnåtts och i relation till avgiften för förvaltningen. Som framgår ovan bör kravet på att ange aktiv risk bakåt i tiden inte gälla för fonder som har funnits i än . Skälet för detta är att det bör vara möjligt att göra en beräkning av aktivitetsmåttet aktiv risk baserad månadsdata. En sådan beräkning är i enlighet med den branschstandard som finns för hur aktiv risk ska beräknas (se Fondbolagens förenings riktlinjer för redovisning av nyckeltal avseende svenska värdepappersfonder och specialfonder). En beräkning av aktiv risk är detaljerad och lämpar sig för reglering genom myndighetsföreskrifter. Regeringen instämmer därför med att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör få meddela föreskrifter om detta. Var och hur bör information om aktivitetsgraden lämnas? Aktiespararna anser att information om aktivitetsgrad, utöver att lämnas i årsberättelsen, även bör lämnas i informationsbroschyren för fonden. förordar att även uppgifter om avkastning redovisas i samband med uppgifter om aktivitetsmått och om avgift för förvaltningen. I informationsbroschyren för en värdepappersfond ska enligt gällande rätt uppgifter lämnas bl.a. om avgifter och historisk avkastning (29 kap. 1, 17 och 19 §§ föreskrifter [FFFS 2013:9] om värdepappersfonder). Den historiska avkastningen ska då anges eller, om fonden har funnits , det antal år som fonden har funnits. Det är därför lämpligt att information om aktivitetsgraden i förvaltningen av fonden och en förklaring till det uppnådda aktivitetsmåttet också redovisas i informationsbroschyren. När det gäller innehåll i årsberättelsen ska den på motsvarande sätt enligt gällande rätt innehålla en jämförande redovisning av värdepappersfondens utveckling för vart och ett av i fråga om bl.a. fondförmögenhet och andelsvärde (31 kap. 37 § föreskrifter om värdepappersfonder). Information om aktivitetsgraden i förvaltningen av fonden och en förklaring till det uppnådda aktivitetsmåttet bör därför även finnas i årsberättelsen. Det mest önskvärda vore, som och påpekar, om information om aktivitetsgrad i fondförvaltningen fanns samlad i fondens faktablad. Eftersom innehållet i faktablad, som framgår ovan, regleras uttömmande i en EU-förordning, finns det emellertid inte utrymme för att nationellt reglera innehållet. Informationen som ska lämnas i informationsbroschyren och i årsberättelsen bör, i likhet med den information som ska lämnas om vilka hållbarhetsaspekter som beaktas i fondförvaltningen enligt lagen om värdepappersfonder (4 kap. 24 §) och lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder (10 kap. 11 §), även göras tillgänglig på förvaltarens webbplats. En sådan ordning innebär att möjligheten för potentiella investerare att jämföra olika fonder ökar och att informationen blir mer lättillgänglig. Regeringen anser, i likhet med och till skillnad från , att det bör införas ett särskilt bemyndigande i syfte att underlätta en sådan jämförelse som ger regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer möjlighet att meddela föreskrifter om hur den information om aktivitetsgrad som enligt föreslaget ska lämnas ska presenteras i fondens informationsbroschyr och i fondens årsberättelse. Bemyndigandet bör dock, i likhet med det som gäller för information om hållbarhetsaspekter som beaktas i fondförvaltningen (13 kap. 1 § 12 lagen om värdepappersfonder och 15 kap. 2 § 11 lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder), även gälla på vilket sätt informationen ska presenteras på förvaltarens webbplats. Information om aktivitetsgrad bör lämnas för både aktivt och passivt förvaltade fonder kräver i allmänhet en daglig översyn från en förvaltare, oavsett om fonden är aktivt eller passivt förvaltad, bl.a. för att hantera fondens in- och utflöden samt val av finansiella instrument och mäklare i syfte att uppnå en kostnadseffektiv orderläggning. För att en fond ska replikera avkastningen hos ett jämförelseindex måste förvaltaren välja mellan olika tekniker för indexreplikering beroende bl.a. på likviditet, antal aktier i index och begränsningar av handel i vissa marknader. Även en passivt förvaltad fond kommer därför att mer eller mindre avvika från sitt jämförelseindex och ge upphov till aktiv risk. Oavsett om en fond är aktivt eller passivt förvaltad är det väsentligt för en investerare att kunna bedöma graden av aktivitet. Vid aktiv fondförvaltning finns det en förväntan om att förvaltningen ska skapa överavkastning relativt jämförelseindex. Så är inte fallet när det gäller passiv Av den anledningen kostar ofta aktiv förvaltning mer än passiv förvaltning. Med passiv förvaltning finns det i stället en risk att fondförvaltaren inte uppnår sin målsättning att replikera avkastningen hos jämförelseindex. För en aktivt förvaltad fond blir aktivitetsgraden avgörande för hur mycket avkastningen kan överträffa jämförelseindexet, och måttet på aktivitet bör därför vara högt. För en passivt förvaltad fond blir aktivitetsgraden avgörande för hur mycket avkastningen kan avvika från jämförelseindexet, vilket frångår målsättningen för fondförvaltningen, och måttet på aktivitet bör därför vara lägre. Aktivitetsmåttet blir därför lika viktig för att bedöma avvikelsen från index för en indexfond som för en aktivt förvaltad fond. Som vid anför bör kravet på att sådan information om aktivitet i fondförvaltningen ska lämnas därför även omfatta passivt förvaltade aktiefonder (när det gäller vilka fonder som bör omfattas av kravet, se vidare nedan). För att investerare ska kunna bedöma graden av aktivitet i fondförvaltningen i förhållande till fondens avgift bör information om aktivitetsgrad lämnas för såväl aktivt som passivt förvaltade fonder. Informationskravet bör gälla för värdepappersfonder och specialfonder Regeringen anser, till skillnad från vid , och , att krav på att informera om aktivitetsgrad i fondförvaltningen inte bara bör omfatta aktiefonder utan alla värdepappersfonder. Värdepappersfonder utgörs inte bara av aktiefonder utan även av fonder med andra tillgångar såsom obligationsfonder och s.k. blandfonder (fonder där medlen placeras i en kombination av aktier och obligationer). Om det saknas ett relevant jämförelseindex för en blandfond, använder det fondbolag som förvaltar fonden ibland ett index som bolaget självt har satt samman. Om ett fondbolag använder ett sådant ”egentillverkat” index bör bolaget dock också omfattas av en skyldighet att beräkna och ange aktiv risk för fonden. I annat fall bör det fondbolag som förvaltar en sådan fond förklara varför det saknas ett relevant jämförelseindex. Krav på att lämna information om aktivitetsgrad i fondförvaltningen bör även omfatta specialfonder. Det är troligt att förvaltningen av de flesta värdepappersfonder och specialfonder jämförs med ett relevant jämförelseindex. Undantagen är värdepappersfonder och specialfonder med koncentrerade innehav som avser en specifik sektor eller ett begränsat geografiskt område för vilka det saknas indexproducenter som tillhandahåller ett relevant index. Det kan därför inte krävas att aktivitetsgraden när det gäller förvaltningen av sådana fonder ska redovisas genom att ange aktiv risk. Det bör dock krävas att det också för sådana fonder lämnas information om varför förvaltningen av fonden inte kan jämföras med ett relevant jämförelseindex. Utredningen föreslår att även alternativa investeringsfonder som marknadsförs till icke-professionella investerare i ska omfattas av ett informationskrav om aktivitetsgrad i fondförvaltning. Det finns alternativa investeringsfonder som inte är specialfonder och de kan antas ha en nischad investeringsstrategi, dvs. begränsade innehav när det gäller exempelvis sektor eller geografiskt område. För dessa fonder finns inte samma behov av särskild information om aktivitetsgrad utöver den information om förvaltningsstrategi som förvaltaren ska lämna (10 kap. 1 § lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder). Till skillnad från utredningens förslag bör ett informationskrav om aktivitetsgrad i fondförvaltning därför inte omfatta alternativa investeringsfonder som marknadsförs till icke-professionella investerare i och som inte är specialfonder. anser att skälen för och konsekvenserna av att inte låta utländska motsvarigheter till specialfonder som marknadsförs i omfattas av ett informationskrav om aktivitetsgrad i fondförvaltning bör belysas eftersom det för sådana fonder, som konkurrerar med svenska specialfonder, finns möjlighet att införa ett sådant krav. Regeringen konstaterar i detta avseende att det enligt uppgift från fanns 27 utländska motsvarigheter till specialfonder vars andelar eller aktier får marknadsföras i . Det rör sig därmed om ett relativt litet antal sådana fonder som inte omfattas av förslaget att lämna information om aktivitetsgrad i fondförvaltningen. När det rör sig om gränsöverskridande verksamhet upprättas ofta en informationsbroschyr som kan användas i flera länder. Ett krav i svensk rätt på att det även för utländska motsvarigheter till specialfonder ska lämnas information om aktivitetsgrad vid marknadsföring i skulle därför vara förenat med en större administrativ börda och kostnad för sådana fonder. Dessutom är även systematiken i lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder sådan att det saknas en definition av utländska motsvarigheter till specialfonder och särskilda bestämmelser om sådana fonder. Ett förslag om att låta även utländska motsvarigheter till specialfonder omfattas av kravet på information om aktivitetsgrad i fondförvaltning skulle därför kräva ytterligare överväganden beträffande den lagen som det saknas utrymme för inom ramen för detta lagstiftningsärende. Som framgår ovan innebär förslaget i stället att kraven ska gälla för svenska specialfonder, oavsett om dessa förvaltas av en svensk eller utländsk AIF-förvaltare. Informationskravet bör gälla för Sjunde AP-fonden Sjunde AP-fonden omfattas av gällande bestämmelser om information som ska lämnas om en värdepappersfond (5 kap. 7 § lagen [2000:192] om allmänna pensionsfonder [AP-fonder]). För Sjunde AP-fondens fonder, som ingår bland valbara fonder på , finns det därför bl.a. informationsbroschyrer. Sjunde AP-fondens förvaltningsstrategi när det gäller aktieförvaltning är att placera tillgångarna globalt i aktier och i aktierelaterade finansiella instrument med bred branschmässig spridning. Tillgångsslaget globala aktier förväntas ge en aktieexponering som motsvarar indexet MSCI All Country World Index. Sjunde syftar till att följa sammansättningen i det indexet i stor utsträckning men också till att i viss utsträckning frångå indexet i syfte att öka avkastningsmöjligheterna. I syfte att öka avkastningen används dels en s.k. hävstång för att uppnå en avkastning i fonden som motsvarar av avkastningen hos detta index, dels en uttalat aktiv förvaltning på vissa utvalda marknader och en mindre andel aktier i onoterade bolag (totalt av fondens värde), bl.a. i bolag med inriktning på miljötekniksektorn. Eftersom Sjunde AP-fonden i sin förvaltningsstrategi tar medvetna avsteg från sitt jämförelseindex med syfte att öka avkastningen bör fondförvaltningen klassificeras som aktiv och aktivitetsgraden kunna redovisas genom måttet aktiv risk. Sjunde AP-fonden omfattas redan av de informationsregler som gäller för värdepappersfonder och bör därför även omfattas av kravet på information om aktivitetsgrad i fondförvaltningen. Informationskrav för övriga aktörer I många fall är det fler aktörer än fondförvaltaren och investeraren som är inblandade när en investerare köper fondandelar. Endast en bråkdel av kunderna vänder sig direkt till en fondförvaltare för att köpa fondandelar. I stället är det vanligtvis någon mellanhand som hanterar kundkontakten. När kunder väljer fonder inom premiepensionssystemet vänder de sig till , som hanterar informationsutbytet och orderläggningen. Den som investerar i fonder inom ramen för sin tjänstepension eller genom en privat fondförsäkring vänder sig till försäkringsföretaget, en bank eller en försäkringsförmedlare för information om och hantering av köp och försäljningar av fondandelar. Även direktsparande i fonder sker vanligen genom värdepappersinstitut eller försäkringsförmedlare. framför att det vore önskvärt att information om aktivitetsgrad i fondförvaltningen fanns tillgänglig även på webbplatserna hos de mellanhänder som förmedlar och säljer fondandelar. Sannolikheten för att den information om aktivitetsgraden som lämnas får önskad genomslagskraft bland investerare ökar visserligen om kravet även skulle omfatta de aktörer som distribuerar fonder. Det finns emellertid även andra aspekter att beakta.