prop · H603101 · 2019-04-15 00:00:00 — Minskningen för- delvis av lägre antal asylsökande och av att antalet barn och unga som söker asyl har minskat kraftigt mellan åren. Kommunerna får också kommunersättning när de tar emot nyanlända med uppehållstillstånd. När beslut om uppehållstill- stånd har beviljats skrivs de asylsökande ut ur mottagningssystemet och blir i stället placerade i kommuner. Ersättningar till kommuner vid flyktingmottagande ökade med . Totalt ansökte 21 502 personer om asyl 2018. Syriska medborgare är fortfarande den största gruppen med 2 709 ansökningar, men ansökningarna från den gruppen har minskat jämfört med . ansökte vidare 944 ensamkommande barn och unga om asyl. Det totala antalet kommun- mottagna uppgick till 43 745. , 2016 och 2015 var antalet kommun- mottagna 68 442, 68 761 respektive 51 197. Bidrag för läkemedelsförmånerna ökade med . Personalsatsning och resursförstärkning till landstingen Från anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård fick landstingen för personalsatsning och för patientmiljarden. Anslagsposterna är nya vilket förklarar ökningen med Bidraget till förlossningsvård och kvinnors hälsa ökade med . Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ökade med 2018. hade drygt 19 000 personer extratjänster främst i kommunerna. Extratjänster är till för nyanlända och långtidsarbetslösa. Kommunerna fick från det nya anlaget 1:21 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. Bidraget ska användas till insatser som stärker lik- värdighet och kunskapsutveckling i förskoleklass och . Statligt stöd till vuxenutbild- ning och Statligt stöd till yrkeshögskoleut- bildning ökade med mellan åren. Mer bidrag till utveckling av socialt arbete Bidrag till utveckling av socialt arbete ökade med . Ökningen beror på nya satsningar för avgiftsfria ferieaktiviteter och simundervisning . Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet ökade med . fick mer i bidrag. Transfereringar till utlandet ökade Av transfereringar till utlandet ökade avgiften till EU med netto. Den BNI- baserade avgiften ökade mest. Till skillnad mot redovisningen på statens budget redovisas avgiften här periodiserad, vilket innebär att utfallet här blir ett annat. Kostnaden för bistånd och andra internationella bidrag genom (Sida) ökade med . Sidas bidrag till multilaterala och internationella organisationer och fonder, hållbar utveckling samt bidrag till och ökade mest. För att nå upp till målet om att ska betala av bruttonationalinkomsten i bistånd, höjdes främst anslaget för biståndsverksamhet. Utgifterna för migration som ingår i bistånds- ramen förväntas minska och det förklarar en utökad ram inom biståndsverksamheten. Det internationella biståndet räknas av för flyktingkostnader. beräknas utgifterna för internationellt bistånd bli knappt 3 miljarder kronor lägre än de skulle varit utan avräkning för flyktingkostnader. utbetalning av dagersätt- ning till asylsökande redovisas i enlighet med nationalräkenskaperna som bidrag till övriga länder. Dagersättning betalas från anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader. Även ersättningar från anslaget 1:7 Utresor för avvisade och utvisade redovisas som bidrag till övriga länder. Dessa ersättningar minskade med . Avsättningar till fonder ökade Resolutionsreserven har ökat med , vilket främst avser resolutionsavgifter med . Avsättningen är högre än föregående år, vilket beror på att avgifterna till fonden har ökat. Kostnaderna för statens egen verksamhet ökade Kostnaderna för statens egen verksamhet (exklusive arbetsgivaravgifter för statsanställda) uppgick till 2018. Det är en ökning med jämfört med . Statens personalkostnader ökade med . Lönekostnader inklusive lagstadgade arbetsgivaravgifter ökade med eller . Polis- myndigheten och Försvarsmakten har de högsta personalkostnaderna. lönekostnader ökade vilket beror på löneökningar och ett ökat antal anställda för att möta ökad verksamhetsvolym . Lönekostnaderna hos ökade , vilket främst beror på att antalet anställda inom migrationsdomstolarna har ökat till följd av ökad målinströmning. Lantmäteriets lönekostnader ökade vilket främst beror på en ökning av antalet anställda och delvis på ökade löner i samband med personal- omsättning. På minskade lönekost- naderna med anledning av personalminskningar på grund av ett minskat mottagande och minskat antal asylärenden. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Lokalkostnaderna ökade med jämfört med . Migrationsverkets lokalkostnader minskade med eller . Förändringen beror framförallt på en minskning av antalet tillfälliga boenden för asylsökande. Antalet inskrivna i anläggningsboenden minskade med . Garanti- och kreditkostnader ökade Vissa garanti- och kreditkostnader ökade med jämfört med föregående år. EKN:s kostnader är lägre men Riksgälds- kontorets kostnader är högre än föregående år. Totala övriga driftkostnader ökade med jämfört med föregående år. Resultat i statliga företag Resultatet från andelar i hel- och delägda företag förbättrades något. AB:s resultat för- bättrades med till en vinst på . Förbättringen avser främst minskade finansiella kostnader och inkomst- skatter. Akademiska hus AB redovisade ett resultat som var lägre än föregående år. Försämringen är främst hänförbar till lägre positiva värdeförändringar i fastigheter med . redovisade ett förbättrat resultat med främst beroende på ökat värde på innehavet av växande skog. redovisade lägre resultatandel, vilket främst avser resultat från avyttrad verksamhet där resultatandelen försämrats med . Högre nettokostnad för statsskulden uppgick nettokostnaden för statsskulden, räntor, över- och underkurser och valutakursförändringar m.m., till , vilket innebär att nettokostnaden ökade med från föregående år. Negativ påverkan från valutakursförändringar med och ökade ränte- kostnader med har delvis uppvägts av att kursförändringar förbättrats med . S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 I balansräkningen redovisas värdet av statens samtliga tillgångar, skulder och kapital . Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella Byggnader, mark och annan fast Maskiner, inventarier, Andelar i hel- och delägda företag Avsättningar för pensioner och Lån i svenska kronor Lån i utländsk valuta SUMMA KAPITAL OCH SKULDER Statens nettoförmögenhet är skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde. Statsskulden svarar för den övervägande delen av skulderna och motsvarar i huvudsak statens budgets ackumulerade underskott över åren. Vid utgången av 2018 var nettoförmögen- heten -. Det är en förbättring med jämfört med då nettoförmögenheten var -. Nettoförmögenhetens förändring fördelad på balansräkningens olika delar kan sammanfattas så här: Förändringen av nettoförmögenheten kan även beskrivas på följande sätt: Årets överskott enligt resultaträkningen Förändrad avsättning till tjänstepensioner Förändring av upplupna skatteintäkter Värdeförändring av aktier och andelar Invärdering av beredskapsvaror och materiel Förändringen av nettoförmögenheten påverkades främst av årets överskott i resultat- räkningen på , men också av enstaka transaktioner som förändrade tillgångars eller skulders värde utan att de redovisades över resultaträkningen. Den förbättrade netto- förmögenheten är också en effekt av förändrad metod i beräkningen av upplupna skatter och beräkning av tjänstepensionsskulder, vilket påverkade nettoförmögenhetens utgående balans 2017. Den del av tjänstepensionsskuldens förändring som beror på försäkringstekniska omvärderingar förs direkt mot nettoförmögenheten, vilket 2018 har medfört en minskning av förmögenheten med . Vissa förändringar av upplupna skatteintäkter förs direkt mot nettoförmögenheten och har medfört en ökning S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 av förmögenheten med . En återkommande förklaringspost är värdeföränd- ringar av statligt ägda företags eget kapital som inte är hänförbara till periodens resultat. uppgick dessa effekter till . Försvarsmakten har invärderat bered- skapsvaror och materiel anskaffade till ett värde av . I posten Balanserade utgifter för utveckling ingår främst egenutvecklade it-system och program. Investeringar uppgick till . De största tillgångarna finns hos , , och . Totalt ökade immateriella anläggningstillgångar med . Nya vägar och järnvägar De materiella anläggningstillgångarna ökade med . Värdet av väganläggningar som blev klara var . Bland de färdigställda projekten ingår t.ex. E22 Rinkabyholm, E20 förbi , E22 Hurva etapp . Värdet av järnvägsanläggningar som blev klara var . Som exempel på objekt som färdigställts kan nämnas bl. a. dubbelspår på sträckan –Härad och –, kapacitetsförstärkningar på sträckan – och spårbyte på sträckan – . Byggnader, mark och annan fast egendom ökade Det bokförda värdet för statens byggnader, mark och annan fast egendom ökade med jämfört med . Fast egendom som förvaltas av ökade med . Ökningen beror främst på färdigställandet av två stora projekt, renoveringen av och kvarteret som nyttjas av . Årets investeringar uppgick till totalt . investeringar uppgick till . Här ingår många mycket stora väg- och järnvägsprojekt som t.ex. E4 Förbifart , Västsvenska vägpaket, ökad kapacitet järnväg –, nytt dubbelspår –och projektet som avser nytt signalsystem i hela S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 gjorde nya investeringar på som främst avsåg stations- och ledningsförnyelse –Midskog och projekten ström och Sydvästlänken. Totalt ökade pågående investeringar med 2018. Nyanskaffning av militära beredskapsinventarier uppgick till och av- och nedskrivningar uppgick till . Anskaffningen avser bl.a. JAS 39 E, ubåts-, sjöstrids- och fordonssystem. Beredskapslagrets värde ökade med . Ökningen beror främst på att Försvarsmakten invärderat bered- skapsvaror som anskaffats och korrigerat lagervärdena. De finansiella anläggningstillgångarna ökade med . AB:s andelsvärde ökade med , vilket främst förklaras av årets vinst på och poster redovisade direkt mot eget kapital på . Värdet på Akademiska hus AB ökade med , vilket beror på årets resultat på och en minskning med i utdelning. andelsvärde ökade med , vilket främst beror på årets vinst på och en minskning genom utdelning av . Totalt ökade värdet på andelar i hel- och delägda företag med . Andra långfristiga värdepappersinnehav ökade med . Värdet på bostads- obligationer som innehas av Kärnavfallsfonden har minskat med och nya placeringar har gjorts i företagsobligationer, aktier och värdepapper med ca . har avvecklat obligationer i euro och US-dollar till ett belopp av . Statens lån till ökade redovisar eller av statens utlånings- fordringar. De består främst av fordringar på för utlåning i dollar och euro. Kronan försvagades mot dollarn och euron, vilket medförde att utlåning till ökade med . CSN:s utlåningsfordran ökade med och uppgick till , efter reservering för förväntade låneförluster. Ökningen av lånefordran beror på att nyutlåning- en var större än amorteringarna. Affärsdagsredovisning förklarar ökade kortfristiga fordringar Övriga kortfristiga fordringar ökade med jämfört med föregående år. Effekten av affärsdags- redovisning ökade fordringarna med . Kortfristiga fordringar på skattekontot minskade I princip alla debiteringar av skatter och avgifter som gör ingår i skattekonto- systemet. fordringar på skatte- kontot minskade med . Fordran på kommuner, landsting och tros- samfund för slutavräkning av kommunalskatt m.fl. skatter ökade med och uppgick vid slutet av 2018 till . Utfallet varierar mellan åren beroende på hur väl förskottsutbetalningarna till kommunerna m.fl. stämmer med slutliga skatter till dessa sektorer. redovisar uppbörds- fordringar på som avser två spektrumauktioner som genomfördes . Fordringarna har reglerats . De förutbetalda kostnaderna minskade med netto. Kammarkollegiet redovisade i för högt debiterade EU-avgifter som förutbetald kostnad. Motsvarande belopp uppgick till . Periodiserade skatter ökade upplupna intäkter Övriga upplupna intäkter har ökat med . Posten består främst av upplupna skatteintäkter, som avser skillnaden mellan statens skatteintäkter ett visst år och de debiterade (preliminära) skatterna avseende samma inkomstår. Upplupna skatteintäkter ökade med jämfört med . Värdepapper och andelar minskade Värdet på värdepapper och andelar minskade med . Minskningen avser repor i egna statspapper. Placeringar i repor är en del av statsskulds- förvaltningen och kan variera kraftigt mellan åren. Storleken på placeringarna beror på placerings- behovet vid bokslutstidpunkten. Värdet på statens fonder ökade med jämfört med . Resolutionsreserven ökade med , Kärnavfalls- fonden ökade med och Insättningsgarantifonden med . Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser ökade med , varav avsättningar för statens tjänstepensioner hos ökade med . Övriga avsättningar består till största delen av () avsättningar för garantier som är oförändrade jämfört med föregående år. Statsskulden minskade med och uppgick till . Det är lån i svenska kronor som har minskat. Lån i utländsk valuta ökade med . Statens budget- saldo var ett överskott på , vilket innebär ett minskat lånebehov. Affärsdagsredovisning förklarar minskade kortfristiga skulder Övriga kortfristiga skulder minskade med jämfört med föregående år. Kontoöverskott på skattekonto ökade kort- fristiga skulder med medan effekten av affärsdags- redovisning minskade de kortfristiga skulderna med . Motsvarande effekt förekommer på tillgångssidan i samband med försäljning av värdepapper. Upplupna kostnader har minskat netto. redovisar en minskning av upplupna kostnader med . S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 huvudsak av upplupna kostnader för placering av barn, ensamkommande barn och skolkostnader och organiserad verksamhet. Övriga förutbetalda intäkter ökade med Finansieringsanalysen visar statens betalningar fördelade på avsnitten statens verksamhet, investeringar, utlåning och finansiella aktiviteter. Finansieringsanalysen visar även förändringen av och respektive avsnitts påverkan på statens nettoupplåning . Statens nettoupplåning definieras som föränd- ringen av statsskulden justerad för orealiserade valutakursförändringar. Uppgifterna i finansieringsanalysen har hämtats från resultat- och balansräkningarna samt från den information som myndigheterna rapporterat in till statsredovisningssystemet eller från myndigheternas årsredovisningar med eventuella kompletteringar. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Avgifter och andra ersättningar -1 100 010 -1 052 853 -1 345 625 -1 285 687 Finansiellt netto för statens Statens verksamhet gav positivt kassaflöde Kassaflödet i den del som avser statens verksamhet, dvs. intäkter, transfereringar och statens egen verksamhet, var positivt och uppgår till , vilket är högre än föregående år. Kassaflödet från intäkter var högre, främst för att inbetalningar kopplade till skatter ökade med . Utbetalningarna ökade med , varav transfereringar ökade med och statens egen Förändringarna av fordringar och skulder under posten justeringar till betalningar påverkade kassaflödet positivt med netto. Föregående år gav justeringar till betalningar en negativ effekt med och förändringen beror främst på att har minskat sina kortfristiga placeringar med . Högre investeringar och mer försäljning Investeringsverksamheten gav ett negativt kassaflöde med , jämfört med föregående år. Årets investeringar uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. kronor och uppgår till knappt kronor, varav Kärnavfallsfondens investeringar i aktier och värdepapper uppgår till . Investeringar i materiella anläggningstillgångar har ökat med och uppgår till . Positiva kassaflöden från försäljning av främst finansiella anläggningstillgångar uppgick till , vilket är mer än föregående år. Det beror bl.a. på att avvecklade obligationer i euro och US-dollar till ett belopp av till följd av regeländringar och placerade dessa medel hos . Statens nyutlåning ökade och amorteringarna minskade Statens nyutlåning uppgick till , varav studielån i form av annuitetslån står för huvuddelen. Nyutlåningen är högre än föregående år, vilket framför allt beror på valutaförändringar i samband med refinansiering av statens utlåning till . Amorteringarna avser främst studielån i form av annuitetslån och uppgick till . Det är lägre än 2017 då betalade tillbaka sitt lån. Statens utlåning gav därmed ett negativt kassaflöde med , jämfört med föregående år. Kassaflödet från finansiella aktiviteter försämrades Nettobetalningar från finansiella aktiviteter gav ett negativt kassaflöde med , vilket är en försämring med S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 jämfört med föregående år. Till stor del beror det på lägre förutbetalda överkurser för upplåning i svenska kronor. Statens nettoupplåning visar förändringen av statens upplåning justerad för orealiserade valuta- kursförändringar. Statens nettoupplåning har minskat med , vilket innebär att staten har gjort en nettominskning av sina lån. Statsskulden minskade med , men vid beräkningen av nettoupplåningen justeras detta för orealiserade valutakurs- förändringar i upplåningsverksamheten. De orealiserade valutakursförändringarna har ökat statsskulden med utan att medföra några betalningar. Sambandet mellan resultaträkningen och utfallet på statens budget I tabell 3.4 framgår sambandet mellan resultat- räkningen och saldot i statens budget. Tabellen visar de huvuddelar som skiljer resultaträkningen från statens budget, nämligen poster som finns med i resultaträkningen men inte medför betalningar, förändringar av fordringar och skulder samt övriga transaktioner som medfört betalningar. Posterna finns med i finansierings- analysen, men i en annan struktur. Genom dessa tre delar är det möjligt att gå från resultat- räkningens saldo till finansieringsanalysens saldo. Därefter framgår justeringsposter hänförbara till statsskulden som utgör skillnaden mellan finansieringsanalysens saldo och saldot i statens budget. Tabell 3.4 Samband mellan resultaträkningen och statens budgetsaldo 2018 Justeringar för poster som ej medför betalningar Justeringar för förändringar av fordringar och skulder Övriga transaktioner som påverkar betalningar Justeringar hänförbara till statsskulden varav förändring av kortfristiga varav förändring av inomstatliga innehav av värdepapper, skuldkorrigeringar samt övriga poster Transaktionerna som ingår i resultaträkningen men inte medför betalningar uppgår till . I detta ingår avskrivningar Resultatandelar i statens hel- och delägda företag som påverkat resultaträkningen positivt utan något kassaflöde avgår med , medan oreali- serade valutakursförändringar om och negativa marknadsvärdesförändringar på värdepapper läggs till med . Reavinster och reaförluster avgår också med . Förändringarna av fordringar och skulder har medfört betalningar, men inte påverkat resultat- räkningen. Den positiva effekten av netto- fordringarna för skatter uppgår till beroende på att nettot av betalda skatter är högre än skatteintäkterna enligt resultaträk- ningen. Hos har föränd- ringarna av fordringar och skulder i statsskulds- förvaltningen påverkat kassaflödet negativt med . Nettoförändringen av övriga fordringar och skulder ger en positiv påverkan med . Den sammanlagda nettoeffekten av förändringar av fordringar och skulder gav därmed ett positivt kassaflöde i förhållande till resultaträkningen med . Övriga transaktioner som påverkar betalningar är främst investeringar som netto med hänsyn till sålda anläggningstillgångar gav ett utflöde av likvida medel på . Statens utlåning, netto, påverkade kassaflödet negativt med , medan utdelningar från statliga bolag gav ett inflöde med . Justeringar som är hänförliga till statsskulden Finansieringsanalysens saldo visar sammantaget ett positivt kassaflöde på , vilket är högre än saldot i statens budget som var positivt med . Skillnaden mellan statens nettoupplåning och saldot på statens budget beror på att det finns transaktioner som påverkar statsskulden men som inte påverkar budgetens saldo. Det finns även transaktioner som påverkar budgetens saldo, men som påverkar statsskulden först i efter- följande perioder, t.ex. förändring av kortfristiga placeringar. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 har minskat sina kort- fristiga placeringar med , vilket har minskat statsskulden utan att påverka statens budgetsaldo. Skillnaden i övrigt beror på effekter av affärsdagsredo- visning, förändringar av myndigheters innehav av statspapper, över- och underkurser på kortfristiga placeringar samt skuldskötselåtgärder, vilket sammantaget uppgick till . Den enskilt största effekten gav affärsdags- redovisningen, som ökade statsskulden med utan att påverka statens betalningar. Årsredovisningen för staten upprättas enligt bestämmelserna i 10 kap. budgetlagen (2011:203) och grundas på de statliga myndigheternas årsredovisningar. Dessa upprättas enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. 3.4.1Redovisningsprinciper, resultat- och balansräkning Räkenskapsåret är kalenderåret. Kostnader och intäkter redovisas enligt bokföringsmässiga grunder, dvs. när den ekonomiska händelsen inträffar, oavsett när betalning sker. De konsoliderade resultat- och balansräk- ningarna och finansieringsanalysen är uppställda enligt reglerna i 10 kap. 9 och 10 §§ budgetlagen och de mer detaljerade reglerna i 13–15 §§ förordningen (2011:231) om underlag för årsredovisning för staten. Budgetlagen och förordningen om årsredovis- ning och budgetunderlag reglerar grundläggande redovisningsprinciper. Dessa utgör, tillsammans med den praxis som utvecklats i årsredovisningen för staten och de praktiska ställningstaganden som varit nödvändiga vid upprättandet, de tillämpade redovisningsprinciperna. Denna praxis består av lösningar som anges nedan under rubrikerna Omklassificeringar av poster och Kommentarer till särskilda poster, om lösningarna inte har bedömts vara oväsentliga. redovisas nya företeelser i årsredovis- ningen för staten, för vilka inomstatlig reglering eller praxis ännu inte utvecklats. Då hämtas vägledning från principer som framgår av inter- nationella redovisningsstandarder för offentlig sektor respektive principer som tillämpas i den privata eller kommunala sektorn. Flera företeelser är dock specifika för statlig verksamhet i eller så saknas vägledning i internationella standarder och ställning måste därför tas i enskilda fall. Årsredovisningen för staten upprättas med de statliga myndigheternas årsredovisningar som grund och med information som rapporterats särskilt till statsredovisningen. Principerna för att värdera och klassificera intäkter och kostnader samt tillgångar och skulder utgår därför från bestämmelserna i förordningen om årsredo- visning och budgetunderlag. Undantag kan emellertid finnas om en myndighet har medgetts undantag från dessa regler och för sådana fall där särskilda principer tillämpas på den konsoliderade nivån. Transfereringar redovisas enligt bokförings- mässiga grunder, dvs. det år som kostnaden hänför sig till. I de flesta fall anses kostnaden sammanfalla med utbetalningen. Utgiften periodiseras när den tydligt går att hänföra till ett visst år. Skatteinkomsterna redovisas fullt periodiserade, dvs. det år intäkterna hänför sig till. Eftersom många skatter för ett kalenderår beslutas först i efterhand, är det slutliga utfallet från beskatt- ningen inte känt förrän efter det aktuella årets utgång. Redovisningen av skatter i årsredovisningen för staten grundas därför till viss del på bedömningar av förväntat beskatt- ningsutfall och förväntade inbetalningar. Metoden för att beräkna periodiserade skatter bygger på modeller för olika skatteslag och på totalsammanställningar som Finans- departementet och byggt upp och utvecklat . Denna beräkningsmetod ger bättre information om skatterna för året än löpande skatteinbetalningar, eftersom den beaktar den makroekonomiska utvecklingen och förändringar i skattereglerna och inte först när betalning görs. och andra berörda myndigheter redovisar löpande debiterade och betalda skatter. Skatterna kan delas in i två huvudkategorier.