prop · H70321 · 2019-10-08 00:00:00 — Regeringens proposition 2019/20:21 Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen föreslår att det lägsta tillåtna aktiekapitalet i privata aktiebolag ska sänkas från till . Förslaget gör aktiebolagsformen mer tillgänglig för den som driver eller vill starta ett företag. Förslaget främjar företagande, särskilt inom tjänstesektorn där många företag har ett lägre kapitalbehov än i andra sektorer. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Lagändringen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551)................ Ärendet och dess beredning .............................................................. Aktiekapitalets funktion och kapitalkravets utveckling .................... En sänkning av kapitalkravet till ............................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag (Ds 2019:6) ...... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............ antar regeringens förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551). Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 5 § aktiebolagslagen (2005:551) ska ha Om aktiekapitalet är bestämt i Om aktiekapitalet är bestämt i kronor, ska det uppgå till minst kronor, ska det uppgå till minst Om aktiekapitalet är bestämt i Om aktiekapitalet är bestämt i euro och har varit bestämt i euro euro och har varit bestämt i euro sedan bolaget bildades, ska det uppgå sedan bolaget bildades, ska det uppgå till minst det belopp i euro som enligt till minst det belopp i euro som enligt varit bestämt i kronor, ska det uppgå igare varit bestämt i kronor, ska det till minst det belopp i euro som vid uppgå till minst det belopp i euro bytet av redovisningsvaluta mot- som vid bytet av redovisnings- I fråga om publika aktiebolag gäller 14 § i stället för första och andra styckena. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Vid registrering av ett aktiebolag som har bildats före ikraftträdandet gäller 1 kap. 5 § i den äldre lydelsen. 1 Senaste lydelse 2010:89. Ärendet och dess beredning I departementspromemorian Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag (Ds 2019:6) föreslås att det lägsta tillåtna aktiekapitalet i privata aktiebolag ska sänkas från till . En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. Remissvaren finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (Ju2019/01733/L1). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. I denna proposition behandlas det förslag som lämnas i departementspromemorian. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. tillkännagav att regeringen bör återkomma med lagförslag som innebär att kravet på aktiekapital i privata aktiebolag sänks från till (bet. 2016/17:CU6 punkt 6, rskr. 2016/17:133). Med det förslag som lämnas i denna proposition är tillkännagivande slutbehandlat. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över ett lagförslag som överensstämmer med förslaget i denna proposition. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet lämnar förslaget utan invändning. 4Aktiekapitalets funktion och kapitalkravets utveckling Varför finns kravet på ett aktiekapital av viss storlek? Ett grundläggande drag hos aktiebolaget är att aktieägarna inte ansvarar personligen för bolagets skulder. För att balansera denna avsaknad av personligt betalningsansvar finns det regler som garanterar att bolaget alltid har tillgångar som minst motsvarar bolagets skyldigheter. Kravet på att det i ett aktiebolag ska finnas ett aktiekapital är en grundläggande del av detta s.k. kapitalskydd. Kravet syftar till att säkerställa att det alltid finns en marginal mellan bolagets tillgångar och skulder. Kravet på aktiekapital anses fylla en funktion som borgenärsskydd och en funktion som spärr mot ogenomtänkt och oseriöst företagande. Kravet kan också bidra till att motverka missbruk av aktiebolagsformen vid t.ex. ekonomisk brottslighet. kan kravet på ett minsta aktiekapital utgöra en tröskel även för seriöst företagande och göra aktiebolagsformen mindre tillgänglig för små- och nyföretagare. För företag som har litet eller inget behov av kapitalkrävande tillgångar kan kapitalkravet framstå som omotiverat och stelbent. När en lämplig nivå för det lägsta tillåtna aktiekapitalet bestäms måste det alltså göras en avvägning mellan olika intressen. Aktiekapitalets funktion som borgenärsskydd Historiskt har kravet på att det ska finnas ett aktiekapital av en viss minsta storlek ansetts ha stor betydelse som borgenärsskydd. Det har ansetts nödvändigt bl.a. för att ägarna och bolagsledningen ska kunna uppfylla sina skyldigheter mot anställda, det allmänna och andra borgenärer och för att säkerställa att det finns ett tillräckligt ekonomiskt underlag för verksamheten (jfr prop. 1973:93 s. 86 och 1993/94:196 s. 82). Aktiekapitalet utgör en del av aktiebolagets eget kapital. Det egna kapitalet kan delas upp i bundet och fritt eget kapital. Aktiekapitalet utgör tillsammans med eventuella bundna fonder det bundna egna kapitalet. Övrigt eget kapital är fritt eget kapital. Värdet av bolagets tillgångar ska uppgå till minst värdet av bolagets skulder och avsättningar samt aktiekapitalet och eventuellt övrigt bundet eget kapital. Är detta fallet sägs det bundna egna kapitalet vara täckt. Aktiekapitalet bestäms vid bolagsbildningen. Ett av kraven för att bolaget ska få registreras i aktiebolagsregistret är att summan av de belopp som ska betalas för de tecknade aktierna uppgår till minst det aktiekapital som anges i bolagsordningen (2 kap. 23 § aktiebolagslagen [2005:551]). Aktiekapitalet kan senare både ökas och minskas. Aktiekapitalet för ett privat aktiebolag måste dock alltid uppgå till eller motsvarande belopp i euro. För ett publikt aktiebolag gäller att aktiekapitalet ska uppgå till eller motsvarande belopp i euro (1 kap. 5 och 14 §§ aktiebolagslagen). Även aktiebolagslagens bestämmelser om värdeöverföring är en viktig del av kapitalskyddet. Enligt den s.k. beloppsspärren får en värdeöverföring från bolaget, t.ex. vinstutdelning, inte göras om det inte efter överföringen finns full täckning för bolagets bundna egna kapital (17 kap. 3 § första stycket). Även om beloppsspärren inte hindrar det får bolaget genomföra en värdeöverföring endast om den framstår som försvarlig med hänsyn till de krav som verksamhetens art, omfattning och risker ställer på storleken av det egna kapitalet samt bolagets konsolideringsbehov, likviditet och ställning i övrigt. Detta är den s.k. försiktighetsregeln (17 kap. 3 § andra stycket aktiebolagslagen). En värdeöverföring som strider mot beloppsspärren eller försiktighetsregeln är olaglig. Kravet på att det i bolaget ska finnas ett aktiekapital skulle vara meningslöst om det vore fritt att låta täckningen för aktiekapitalet sjunka hur lågt som helst. Enligt aktiebolagslagen ska bolagets styrelse och aktieägare därför vid tecken på kapitalbrist i bolaget vidta åtgärder för att antingen läka kapitalbristen eller inleda en avveckling av bolaget genom likvidation (25 kap. 13–20 §§). När det finns skäl att anta att bolagets eget kapital understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet ska styrelsen upprätta och låta bolagets revisor (om bolaget har revisor) granska en s.k. kontrollbalansräkning. Om kontrollbalansräkningen visar att bolagets eget kapital understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet, ska styrelsen kalla till en bolagsstämma som ska pröva om bolaget ska gå i likvidation. Om stämman inte beslutar om likvidation, ska en andra stämma hållas då frågan om likvidation ska prövas på nytt. Om en andra stämma inte hålls eller om en kontrollbalansräkning fortfarande utvisar en kapitalbrist och bolagsstämman inte beslutar om likvidation, ska allmän Prop. 2019/20:21 domstol på ansökan av bolagets styrelse besluta om tvångslikvidation av Om styrelsen inte genomför hela eller delar av förfarandet, ansvarar styrelsens ledamöter solidariskt för de skyldigheter som därefter uppkommer för bolaget. En aktieägare som med vetskap om att bolaget är likvidationspliktigt deltar i ett beslut om att fortsätta bolagets verksamhet ansvarar solidariskt med styrelsens ledamöter för skyldigheter som uppkommer efter det att en ansökan om likvidation senast skulle ha gjorts till tingsrätten. Aktiekapitalets funktion som seriositetsspärr Kravet på ett visst minsta aktiekapital utgör också en spärr mot ogenomtänkt och oseriöst företagande. Att det krävs ett kapitaltillskott av den som vill starta ett aktiebolag i någon mån för att företagaren har en genomtänkt och hållbar affärsidé, som han eller hon är beredd att satsa egna pengar på för att förverkliga. Att aktieägaren själv satsar kapital kan vidare antas minska benägenheten att ta alltför stora risker i verksamheten. Ett kapitalkrav utgör också ett visst hinder mot att aktiebolagsformen utnyttjas för oseriösa syften eller ekonomisk brottslighet. På så sätt kan kapitalkravet bidra till att upprätthålla förtroendet för aktiebolagsformen. Inom Europeiska unionen har utvecklingen i land efter land gått mot att reducera kravet på aktiekapitalets minsta storlek för privata aktiebolag eller att helt avskaffa detta krav. kan ett privat aktiebolag eller ett motsvarande bolag bildas utan aktiekapital eller med ett kapital på eller motsvarande i 19 av EU:s medlemsstater: , , , , , , , , , , , , , , , , , och . I en del av dessa länder ska bolaget medan verksamheten pågår fortlöpande öka aktiekapitalet med en del av bolagets vinst upp till ett visst minimibelopp (, , , och ). I är utgångspunkten för minimikapitalet men där finns också särskilda bestämmelser som möjliggör att bolaget inleder verksamheten med ett aktiekapital på och sparar ihop till resterande kapital under . I är minimikapitalkravet 5 000 zloty (ca ), i , i 200 lei (), i , i och på . Det danska beslutade att avskaffa den tidigare möjligheten att starta ett bolag, motsvarande ett privat aktiebolag, med ett aktiekapital om 1 dansk krona (iværksætterselskab, IVS). beslutade att sänka kapitalkravet för privata aktiebolag (anpartsselskab, ApS) till (se lov nr 445 af 13-04-2019). Avskaffandet motiverades med att IVS-bolagen i högre utsträckning än väntat hade lett till ett ökat antal tvångsupplösningar, ökad risk för bedrägerier och ökade skatteskulder (se lovforslag nr L 190 till och Analyse af iværksætterselskaber, Erhvervsstyrelsen, ). 2019/20:21 Även har reformerat kapitalskyddsreglerna för privata aktiebolag. Den finländska beslutade att helt avskaffa kravet på att det i ett privat aktiebolag ska finnas ett aktiekapital. De nya reglerna trädde i kraft (se finska regeringens proposition RP 238/2018 rd, finska ekonomiutskotts betänkande EkUB 25/2018 rd och finska svar RSv 206/2018 rd). Efter en sänkning 2012 är minimikravet på aktiekapital i . valde 2017 att inte gå vidare med ett förslag att sänka minimikravet till 1 norsk krona (se NOU 2016:22, norska regeringens proposition 112 L [2016–2017] och innstilling 366 L [2016-2017]). Det sänkta kapitalkravet för svenska privata aktiebolag 2010 Efter införandet av den nya aktiebolagslagen var det lägsta tillåtna aktiekapitalet för svenska privata aktiebolag fortfarande Bland annat mot bakgrund av den europeiska trenden med sänkta eller slopade kapitalkrav tillkallade regeringen en särskild utredare för att bl.a. överväga vilket det lägsta tillåtna aktiekapitalet för privata aktiebolag lämpligen borde vara. Utredaren skulle enligt sina direktiv överväga en minskning av kravet till , eller (dir. 2007:132). Vid en avvägning mellan olika intressen stannade utredaren för att föreslå en minskning till (SOU 2008:49). Det blev också regeringens förslag (prop. 2009/10:61). Syftet var att göra aktiebolagsformen mer tillgänglig och därmed främja företagande, särskilt inom tjänstesektorn. En sänkning av kapitalkravet ansågs bidra till att fler personer skulle vilja och våga starta företag. antog regeringens förslag och de nya reglerna trädde i kraft (bet. 2009/10:CU12, rskr. 2009/10:188). 5En sänkning av kapitalkravet till Regeringens förslag: Det lägsta tillåtna aktiekapitalet i privata aktiebolag ska sänkas från till . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (Ds 2019:6 s. 15 f.). Remissinstanserna: Remissutfallet är blandat. De flesta av remissinstanserna tillstyrker eller har ingen invändning mot förslaget. Flera av de positiva remissinstanserna, däribland , , och , anför att en sänkning av kapitalkravet kan leda till ökat företagande och till att aktiebolagsformen blir tillgänglig för fler som vill starta företag. Bland andra Företagarna pekar på att aktieägarna och bolagets ledning är bäst lämpade att bedöma bolagets kapitalbehov och risker. avstyrker förslaget och anser att kravet på ett lägsta tillåtna aktiekapital i stället bör avskaffas eller sänkas till . vid menar att kapitalkravet Prop. 2019/20:21 antingen bör höjas eller helt tas bort. Bland de remissinstanser som avstyrker förslaget finns också , , , FAR och Srf konsulterna. De invändningar som anförs är bl.a. att förslaget inte kan antas få några större effekter på företagandet och sysselsättningen samt att det kan leda till att borgenärer i högre grad ställer krav på personlig borgen eller ställande av säkerhet vid lån och andra krediter. Flera remissinstanser anför dessutom att förslaget inte bör genomföras utan att det görs en översyn av reglerna om tvångslikvidation och personligt ansvar vid kapitalbrist. Även bland de remissinstanser som inte invänder mot förslaget framhåller flera, däribland , , vid , Rekonstruktör- & konkursförvaltarkollegiet i (REKON) och Unionen, att det finns ett behov av att se över dessa regler. Några av de remissinstanser som avstyrker förslaget, däribland , , , , och , lyfter också fram att det finns en risk för att aktiebolag i ökad utsträckning kan komma att användas vid ekonomisk brottslighet eller för andra icke skyddsvärda syften. Även påtalar att det kan finnas en sådan risk. (Brå) anser dock att det från ett brottsförebyggande perspektiv inte framstår som någon större skillnad mellan det hittillsvarande kapitalkravet och det föreslagna. bedömer att ett visst insatskapital kan ha betydelse som seriositetsspärr men att den föreslagna sänkningen inte påverkar risken för ogenomtänkt eller oseriöst företagande. vid anför att aktiekapitalets funktion som spärr mot oseriöst företagande kan ifrågasättas redan vid dagens kapitalkrav. Skälen för regeringens förslag Ett sänkt krav på aktiekapital ökar flexibiliteten och främjar företagandet Minimikravet på aktiekapital är en viktig del av den svenska aktiebolagsrätten. Kravet är bl.a. avsett att utgöra ett borgenärsskydd och en spärr mot oseriöst och ogenomtänkt företagande. Kravet gör det också svårare att använda aktiebolag för ekonomisk brottslighet och andra otillbörliga syften. Minimikravet bidrar därmed till att upprätthålla förtroendet för aktiebolaget som associationsform. sänkning av minimikravet har kravets betydelse i dessa avseenden dock minskat. I finns det omkring 1 miljon företag. En del av dessa är stora, i vissa fall världsomspännande, koncerner. Andra tillhör gruppen medelstora företag men de allra flesta är små eller mycket små företag. En klar majoritet av alla företag är enmansföretag i den meningen att de inte har någon anställd. Ungefär 3,5 miljoner människor är sysselsatta i det privata näringslivet. Av dem arbetar de flesta i små och medelstora företag. Att det är enkelt att starta och driva företag är mot denna bakgrund av betydelse för hela samhället. Åtgärder som på olika sätt kan underlätta för små företag att etablera sig och driva sin verksamhet är ett viktigt inslag i regeringens strategi för ekonomisk tillväxt och hög sysselsättning. Inte minst kan det ha betydelse för möjligheten att skapa nya jobb och upprätthålla en hög sysselsättning i glesbygden. Nya företag stärker också konkurrensen och bidrar därmed till utvecklingen av befintliga företag. För den som vill bedriva näringsverksamhet finns flera företagsformer att välja bland, t.ex. aktiebolag, handelsbolag och enskild firma. från personligt ägaransvar som aktiebolagsformen erbjuder gör aktie- bolaget särskilt lämpat att hantera det risktagande som ligger i all affärs- I finns det omkring 600 000 aktiebolag. 1 000 av dessa är publika aktiebolag i den meningen att de får vända sig till allmänheten för kapitalanskaffning, medan resterande bolag är privata aktiebolag som inte får vända sig till allmänheten för kapitalanskaffning. Närmare 30 000 nya aktiebolag bildas , i stort sett uteslutande som Aktiebolagsformen har ett gott anseende. vis modern och välutvecklad. Aktiebolaget är också en flexibel företagsform, som passar för företag vars verksamhet expanderar. bland nystartade aktiebolag verkar vara högre än för andra företagsformer. Det krav på kapitaltillskott som ställs upp i samband med att ett aktie- bolag bildas kan dock utgöra ett hinder för den som vill bedriva närings- verksamhet i aktiebolagsform. utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) och påpekar har det inte gjorts någon egentlig utvärdering av sänkningen av Enligt regeringens mening talar erfarenheterna av sänkningen dock starkt för att ett lägre ställt krav på aktiekapital för privata aktiebolag gör aktiebolaget tillgängligt för fler som vill starta företag. –2009 bildades i genomsnitt knappt 8 000 aktiebolag (exklusive s.k. lagerbolag, som bildas enbart för att säljas vidare till en ny Därefter har antalet bolagsbildningar fortlöpande ökat från närmare 15 2010 till 30 2018. med lägsta tillåtna aktiekapital. Nya företag etableras främst inom tjänstesektorn, där många av de växan- de företagen är verksamma. Särskilt för tjänste- och kunskapsföretag som inte har behov av kapitalkrävande tillgångar, kan kravet på i aktiekapital framstå som onödigt betungande. En sänkning av kravet på aktiekapital skulle alltså vara till fördel för tjänsteföretag. Det är troligt att detta särskilt gynnar kvinnors företagande eftersom kvinnor som startar företag i hög grad gör det i tjänstesektorn, se avsnitt 7. AB framhåller att en sänkning av kapitalkravet också kan möjliggöra för fler personer med utländsk bakgrund att starta aktiebolag. Som konstaterades redan vid den förra sänkningen av kravet på lägsta tillåtna aktiekapital saknar kravet koppling till det enskilda bolagets kapital- behov eller riskerna med verksamheten (prop. 2009/10:61 s. 9). sett är aktieägarna tillsammans med personerna i bolagets ledning bäst lämpade att avgöra hur verksamheten i det enskilda bolaget ska bedrivas för att uppnå god lönsamhet och tillväxt. De bör därför ges ett stort hand- lingsutrymme i detta avseende. En sänkning av den lägsta tillåtna nivån för aktiekapitalet innebär givetvis inte att bolag som har större kapitalbehov är förhindrade att välja ett högre aktiekapital och därigenom säkerställa att det finns en tillräcklig ekonomisk säkerhetsmarginal för den egna verksamheten. enlig nivå för aktiekapitalet fastställs bäst av aktieägarna själva utifrån förutsättningarna i det enskilda fallet, i förekommande fall i samråd med bolagets kreditgivare, som kan ha ett intresse av att bolaget får ett högre Prop. 2019/20:21 aktiekapital än det lägsta tillåtna. Ett lägre kapitalkrav innebär alltså en större flexibilitet för små och växande företag i hela landet. Ambitionen bör vara att kravet på aktiekapital inte är högre än nödvändigt. Mot detta måste emellertid ställas andra intressen som kan tala mot en sänkning. Hur påverkar en sänkning aktiekapitalets funktion? Aktiekapitalet har traditionellt huvudsakligen ansetts fylla en funktion som skydd för bolagets borgenärer. Enligt detta synsätt kompenseras borgenärerna genom aktiekapitalet för det förhållandet att bolagets ägare inte är personligen betalningsansvariga för bolagets skulder. Kravet på ett aktiekapital av viss minsta storlek ska garantera att det, i vart fall bokföringsmässigt, finns en marginal mellan bolagets tillgångar och skulder. Aktiebolagslagens regler om värdeöverföringar syftar till att säkerställa att denna marginal inte minskar genom t.ex. vinstutdelning. kan en marginal på snabbt försvinna, t.ex. vid förändringar i bolagets omsättning och kostnader. Ett lagstadgat krav på ett belopp i den storleksordningen utgör i praktiken ett klent skydd för de allra flesta borgenärer. Aktiekapitalets funktion som borgenärsskydd kan alltså ifrågasättas. Sannolikt anser borgenärer i allmänhet, vilket bl.a. , Företagarna och Ingenjörer påtalar, att faktorer som kassaflöde och likviditet är viktigare än aktiekapitalets storlek. Att aktiekapitalet inte utgör något påtagligt skydd för borgenärerna illustreras av att många borgenärer kräver säkerheter för sina fordringar mot bolaget, t.ex. i form av pant eller personlig borgen från bolagets ägare. Några remissinstanser, däribland och , framför att vissa borgenärer ändå fäster avseende vid aktiekapitalet. En sänkning av det lagstadgade kravet på aktiekapital skulle enligt dem kunna leda till att kreditgivare, leverantörer och andra borgenärer i större utsträckning skulle komma att ställa krav på säkerheter och information om bl.a. bolagets omsättning och likviditet. Det skulle innebära ökade kostnader för bolaget när det ingår olika slags avtal. En ökad användning av borgensåtaganden och andra säkerheter ställda av aktieägarna personligen skulle enligt dessa remissinstanser också kunna uppfattas som en urholkning av principen om frihet från personligt betalningsansvar för aktieägarna. Regeringen konstaterar att det både med det hittillsvarande minimikravet på aktiekapital och med det högre kapitalkrav som gällde i stor utsträckning har förekommit att borgenärer avtalsvis försöker säkerställa sina fordringar. För företag utan behov av krediter spelar dessutom risken att borgenärer i ökad utsträckning ställer krav på säkerheter mindre roll. Enligt uppgift i det betänkande som låg till grund för sänkningen av aktiekapitalkravet 2010 saknade av de nystartade aktiebolagen –2006 extern finansiering i form av t.ex. banklån (se SOU 2008:49 s. 45 f.). Det finns inte anledning att tro att det skulle förhålla sig väsentligt annorlunda . Vidare innebär, som nämns ovan, en sänkt miniminivå för aktiekapitalet givetvis inget hinder för aktiebolagen att välja en högre nivå som motsvarar verksamhetens behov och som kreditgivare godtar utan ytterligare krav på säkerhet. 2019/20:21 närer har inte möjlighet att avtalsvis kräva säkerhet för sina fordringar på bolaget. En sådan borgenär är staten som skatteborgenär. Inte heller för dessa borgenärer torde dock en marginal på mellan bolagets tillgångar och skulder på något avgörande sätt bidra till borgenärsskyddet. Sammantaget utgör borgenärsskyddsaspekter enligt regeringens mening inte något starkt argument mot en sänkning av kapitalkravet. Av större betydelse är i stället aktiekapitalets funktion som spärr mot ogenomtänkt och oseriöst företagande, vilket bl.a. , , , , LO och FAR pekar på. Kravet på en egen kapitalinsats från den som vill starta ett aktiebolag kan motverka helt ogenomtänkta bolagsbildningar och minska benägenheten att ta alltför stora risker i verksamheten. Det kan också utgöra ett visst hinder mot att aktiebolagsformen missbrukas och används för oseriösa syften eller vid ekonomisk brottslighet. Det finns alltså skäl att behålla ett visst minimikrav på aktiekapital. Även reglerna om likvidation vid kapitalbrist har viss betydelse för till vilken nivå lägsta tillåtna aktiekapital bör bestämmas.