prop · H60352 · 2019-02-26 00:00:00 — Beslutet ändrade tidigare beslut om att avsätta medel för insatser för Matlandet . Ytterligare ett beslut fattades om att ska fördelas för regionala insatser inom livsmedelsstrategin (N2017/06142/JM). 150Näringsdepartementet, Ändring av uppdrag om riktade insatser inom landsbygdsprogrammet 2014– 2020, N2016/00265/HL. 151Regeringens skrivelse 2017/18: 47, bet. 2017/18:TU9, rskr. 2017/18:209. 152Naturvårdsverket sammanställer årliga uppföljningar av de nationella miljömålen. är sektorsansvarig myndighet för miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap och lämnar även underlag till de årliga miljömålsuppföljningarna för målen om Begränsad klimatpåverkan, Giftfri miljö, Ingen övergödning och Myllrande våtmarker. Även länsstyrelserna lämnar underlag. R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E Information om resultat i årsredovisningar I årsredovisningar mäts måluppfyllelsen genom att ett målvärde sätts upp om hur stor andel av budgeten som bör ha beviljats vid utgången av respektive år . 153 Måluppfyllelsen bedöms vara god om de totala beviljade stöden inom en unionsprioritering är i närheten av målvärdet, även om målvärdena för enskilda åtgärder inom unionsprioriteringen inte nås. uppger i årsredovisningen exempelvis att målen, med detta mått om budgetutnyttjande, är fullt uppfyllda för unionsprioritering 2 (jordbrukets konkurrenskraft) och delvis uppfyllda för unionsprioritering 5 (koldioxidsnål och klimattålig ekonomi).154 I årsredovisning angavs förväntade värden för vissa men inte alla EU-gemensamma indikatorer. De förväntade värdena är baserade på uppgifter i stödansökningarna. De faktiska värdena kan fås först när insatserna är avslutade, vilket enligt i många fall ligger . I årsredovisningen framgår exempelvis att 6 500 personer förväntas delta i kompetensutveckling för stärkt konkurrenskraft och att 169 företag förväntas delta i samarbeten inom området djurvälfärd och kortare livsmedelskedja.155 Det är dock svårt att uttala sig om måluppfyllelse på ett övergripande plan utifrån denna information. löpande uppföljning av söktryck och utbetalningar följer löpande upp hur många ansökningar om stöd som kommer in inom olika insatsområden. Även läget vad gäller utbetalningar följs upp löpande. Uppgifter om söktryck och utbetalda pengar ger enligt information om möjligheterna att nå olika mål, eftersom ett stort intresse för ett stöd också bör ge förutsättningar för att insatser utförs som bidrar till målen. Exempelvis menar att det är rimligt att ett stort intresse för stöd till skötsel av betesmarker bidrar till att mål om att bevara biologisk mångfald kan nås.156 Kvartalsvisa uppdateringar av uppgifter om söktryck och utbetalningar publiceras på webbplats.157 Uppföljningarna av söktryck och utbetalningar ger enligt främst underlag för att bedöma om förändringar i programmet behöver göras. Ett lågt söktryck för ett visst stöd kan resultera i olika åtgärder, t.ex. att ändrar stödnivåer eller genomför informationsinsatser för att öka intresset för 153Jordbruksverket, Årsredovisning 2017, s. 94. 154Ibid, s. 88. 155Ibid, s. 98–99. 156Intervju med företrädare för , . 157Jordbruksverkets webbplats, se Stöd i landsbygdsprogrammet, , hämtad . 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Det kan också ske genom att regeringen fattar beslut om att föra över pengarna till andra insatser med högre söktryck. En sådan förändring kräver dock en formell programändring som måste godkännas av EU-kommissionen.158 planerar att ta fram en handlingsplan för hur budgeten ska fördelas under programperiodens sista år för att maximera utnyttjandet av programmets budget.159 Utvärderingsverksamheten vid ska både utgöra underlag för att besvara de EU-gemensamma utvärderingsfrågorna (se ovan) och behandla andra relevanta utvärderingsämnen.160 De sex utvärderingar som avslutats har inte varit inriktade mot effekter. Till exempel avsåg två av dessa området biologisk mångfald, men gällde inte måluppfyllelse eller effekter. Den ena, om förändringar i ängs- och betesmarker med och utan miljöersättning, ska utgöra ett underlag för kommande utvärderingar.161 Den andra, om åtgärder för att förbättra förhållandena för fåglar i jordbrukslandskapet, syftade till att ge förslag på framtida åtgärder.162 En pågående utvärdering ska belysa effekter av stödet till utbyggnad av bredband. I den första delrapporten från utvärderingen konstateras t.ex. att det saknas belägg för att bredbandstillgång leder till fler anställda i befintliga landsbygdsföretag men att stöden haft betydelse för fiberutbyggnaden.163 Ytterligare ett antal utvärderingar, som påbörjades och , är inriktade mot effekter. Exempelvis har en utvärdering startats om sysselsättningseffekter av stöd, en om effekter av ersättning för ekologisk produktion och en om effekter av stöd för investeringar i energi och klimat.164 Dessa utvärderingar är ännu inte avslutade. Nedan ges exempel på pågående och avslutade utvärderingar. 158Intervju med företrädare för , . 159Intervju med företrädare för , och för , . 160Regeringskansliet, Landsbygdsprogrammet 2014–2020, kapitel 9. 161Jordbruksverket, Kvalitetsförändringar i ängs- och betesmarker med och utan miljöersättning, utvärderingsrapport 2017:4. 162Jordbruksverket, What measures should be taken to improve conditions for Swedish Farmland Birds, as reflected in the Farmland ?, utvärderingsrapport 2017:5. 163Jordbruksverket, Utvärdering av stöd till utbyggnad av bredband, delrapport 1, utvärderingsrapport 2018:1. 164Jordbruksverkets webbplats, se Utvärdering och analys, , hämtad . R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E Exempel på utvärderingar av landsbygdsprogrammet 2014–2020 Exempel pågående utvärderingar: –Effekter av stöd för investeringar i konkurrenskraft och lönsamhet –Effekter av stöd för investeringar i energi och klimat –Sysselsättningseffekter av stöd –Effekter av ersättning för ekologisk produktion och omställning –Minskat näringsläckage från anlagda våtmarker i sydöstra –Nulägesanalyser av innovationer i landsbygdsföretag –Effekter av programstruktur – urvalskriterier, beslutsomgångar och stödnivåer –Löpande lärande utvärdering av Europeiska innovationspartnerskapet –Bredbandssatsningar inom landsbygdsfonden och regionalfonden, del 2 –Långsiktiga effekter av lokalt ledd utveckling Exempel på avslutade utvärderingar (t.o.m. ): –Bredbandssatsningar inom landsbygdsfonden och regionalfonden, delrapport 1 –Kvalitetsförändringar i ängs- och betesmarker med och utan miljöersättning –Löpande lärande utvärdering av –What measures should be taken to improve conditions for Swedish Farmland Birds, as reflected in the Farmland ? –Utvärdering av genomförandeorganisationerna för de europeiska struktur- och investeringsfonderna –Bra vallersättning och kompensationsstöd. Hur kan olika utformningar påverka jordbruket, miljön och samhällsekonomin? Källa: webbplats, , hämtad . Förutom ovan redovisade exempel på utvärderingar genomförs och planeras ett antal fördjupade uppföljningar av resultaten av olika åtgärder i landsbygdsprogrammet.165 Därutöver pågår, på uppdrag av regeringen, ett uppföljnings- och utvärderingsprojekt kallat miljöeffekter. Projektet har pågått och genomförs av , , Havs- och vattenmyndigheten och . Även länsstyrelserna medverkar i projektet. Projektet berör främst direktstöden inom EU:s gemensamma jordbrukspolitik, men i innevarande projektprogram ingår att även utveckla förslag på hur miljöersättningar i kommande landsbygdsprogram i högre grad kan baseras på resultat.166 Uppföljning på regional nivå Uppföljningen av söktryck och utbetalningar görs på nationell nivå, inte per län eller per stödmyndighet. Skälet uppges vara att länsstyrelserna och övriga stödmyndigheter av olika anledningar kan ha kommit olika långt i sin 165Information från som lämnats i samband med faktagranskning av rapportutkast, . 166Jordbruksverket, Förslag till program för CAP:s miljöeffekter 2015–2020. Uppföljning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken, rapport 2014:18. 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N handläggning av stödansökningar och ansökningar av utbetalningar. Behov och förutsättningar för stöden kan även hinna förändras under programmets gång, vilket kan påverka stödmyndigheternas möjligheter att fördela pengarna. Därmed är det ännu för tidigt att bedöma måluppfyllelsen per län eller per stödmyndighet.167 Det är möjligt för stödmyndigheterna att själva följa upp söktryck och utbetalningar i it-system.168 4.3 Sammanfattande iakttagelser och bedömningar •För programperioden –2020 har ett EU-gemensamt s.k. övervaknings- och utvärderingssystem inrättats. Detta innebär bl.a. regelbunden och detaljerad resultatrapportering till EU. Rapporteringen till EU ska göras utifrån ett antal gemensamma indikatorer och utvärderingsfrågor. För att möjliggöra detta utvecklar bl.a. nya it-system. •Både den nationella uppföljningen och redovisningen av resultat till EU har främst bestått främst av summeringar av utbetalt stöd. I den årliga rapporteringen till fanns även uppgifter om utfall för övriga EU-gemensamma indikatorer. Att redovisningen av resultat från det svenska landsbygdsprogrammet kommit gång relativt sent hänger samman med den sena programstarten som medförde att samtliga stöd kunde öppnas för ansökan först . Få projekt och investeringar har därför kommit så långt att det finns utfall och resultat att redovisa. •Vid pågår ett antal utvärderingar som har förutsättningar att besvara de EU-gemensamma utvärderingsfrågorna. •Kritik har framförts mot de EU-gemensamma indikatorerna. Europeiska revisionsrätten har exempelvis kommit fram till att dessa endast i begränsad omfattning kan bidra till att bedöma om landsbygdsprogrammet är ändamålsenligt och effektivt. Enligt genomförs uppföljning och utvärdering kontinuerligt, men fokus har inte legat på resultat och måluppfyllelse. Den information som samlas in enligt kraven i ger begränsad information om programmets måluppfyllelse. kräver denna informationsinsamling betydande resurser från både genomförandeorganisationen och dem som söker stöd. Detta riskerar, enligt , att bidra till höga administrativa kostnader i förhållande till värdet av informationen. 167Intervju med företrädare för , . 168Intervju med företrädare för , . R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E På grund av förseningarna i programstarten har merparten av genomförandet koncentrerats till den andra halvan av programperioden. Det innebär att det finns begränsad information om programmets resultat i förhållande till mål. Enligt kan detta minska möjligheterna att justera programmet för att förbättra måluppfyllelsen. En annan konsekvens av den sena programstarten är att den kvarstående tiden i programperioden för att besluta om stöd och betala ut stöd är relativt kort. Därmed finns enligt en risk för att fokus läggs på att utnyttja anslagna medel istället för att fokusera på att nå målen. Det finns även en risk för att den information som tas fram om programmets resultat blir tillgänglig för sent för att kunna användas i förberedelsearbetet inför nästa programperiod. 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 5 Handläggningen av stödärenden Den komplicerade utformningen av landsbygdsprogrammet –2020, med bl.a. ett stort antal åtgärder och omfattande krav på uppföljning och utvärdering, har medfört att handläggningen av stödärenden är komplicerad och tidskrävande. Detta kapitel inleds med en kortfattad beskrivning av handläggningsprocessen, följt av en redovisning av läget avseende handläggningstider för stödärenden. Därefter redovisar vi vad som framkommit vid undersökning av hur handläggningen av stödärenden fungerar. Redovisningen utgår från de förutsättningar för effektiv handläggning av stödärenden som satt upp (se avsnitt 1.3). 5.1 Handläggningsprocessen för stödärenden Stödärenden som gäller företags- och projektstöd inom landsbygdsprogrammet handläggs av länsstyrelserna, , , och (se avsnitt 2.5).169 Ansökningar om företags- och projektstöd bedöms utifrån fastställda urvalskriterier och poängsätts. Denna urvalsprocess ska bidra till att de investeringar som har bäst förutsättningar att bidra till målen i programmet prioriteras. Figur 3 Handläggningsprocessen från ansökan till utbetalning (företags- och projektstöd) Handläggningen av dessa stödärenden sker i flera steg. Den sökande lämnar först in sin ansökan om stöd till berörd stödmyndighet som kontrollerar och godkänner projektet utifrån stöd- och urvalskriterier. När projektet har avslutats lämnar stödmottagaren in en ansökan om utbetalning till stödmyndigheten som kontrollerar underlaget och ibland även gör kontroller på plats hos den 169Till företags- och projektstöd hör investeringar av olika slag, antingen för att utveckla ett enskilt företag såsom exempelvis i djurstallar eller investeringar som kommer fler till nytta såsom bredbandsutbyggnad eller idrotts- och fritidsanläggningar. Till företags- och projektstöd hör även stöd till miljöinvesteringar, exempelvis anläggning av våtmark eller röjning av betesmark. R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E Därefter går ärendet vidare till (utbetalande organ) som gör utbetalningen.170 Denna process illustreras i figur 3 ovan. Stödärenden som gäller de arealbaserade stöden inom landsbygdsprogrammet handläggs av länsstyrelserna.171 De arealbaserade stöden är s.k. rättighetsstöd där stödsumman baseras på den areal eller det antal djur som stödet söks för. Handläggningsprocessen för dessa stöd är densamma som för övriga arealbaserade stöd.172 Om angiven areal eller antal djur stämmer beviljas stödet. Det sker alltså ingen prioritering utifrån urvalskriterier som är fallet med företags- och projektstöd. Den sökande ansöker i en elektronisk söktjänst före ett visst sista ansökningsdatum. Länsstyrelserna kontrollerar sedan t.ex. att den sökta arealen stämmer och att ansökan i övrigt är korrekt. När ansökan godkänts av betalar ut stödet enligt en årlig utbetalningsplan.173 5.2 Långa handläggningstider och sena utbetalningar Handläggningen av stödärenden har i varit förknippad med omfattande problem. Problemen har inneburit långa handläggningstider och lång väntan för de stödsökande, både på att få besked om huruvida ansökningarna har beviljats och på att få stödpengarna utbetalade. Det är t.ex. inte ovanligt att stödsökande får vänta på besked om sina ansökningar om företags- och projektstöd eller mer.174 När det gäller de arealbaserade stöden har utbetalningarna i många fall varit försenade och det finns exempel på stöd där alla utbetalningar som avser 2015 och 2016 ännu inte hade gjorts vid utgången av 2017.175 Stora ärendebalanser för företags- och projektstöd Stora s.k. ärendebalanser, dvs. ansökningar om företags- och projektstöd som det ännu inte fattats beslut om, har byggts upp vid stödmyndigheterna sedan programstarten . Vid utgången av 2017 fanns det drygt 6 000 ansökningar som ännu inte hade fattats beslut om.176 Störst ärendebalans hade länsstyrelserna, 170Jordbruksverkets webbplats, , hämtad . 171I de arealbaserade stöden inom landsbygdsprogrammet ingår miljöersättningar, ersättningar till ekologisk produktion, ersättningar till djurvälfärd och kompensationsstöd. 172Övriga arealbaserade jordbrukarstöd som inte ingår i landsbygdsprogrammet är gårdsstöd, förgröningsstöd, nötkreaturstöd och stöd till unga jordbrukare. Dessa stöd kallas ofta direktstöd. 173Jordbruksverkets webbplats, , hämtad . 174Länsstyrelsen i uppger i en tidningsartikel att en tredjedel av de stödsökande behövt vänta för att få ett beslut på sin ansökan. 175Jordbruksverkets webbplats, Utbetalningsplan jordbrukarstöden , 2016 och 2017, , hämtad . 176Jordbruksverket, Lägesrapport om genomförandet av landsbygdsprogrammet 2014–2020, promemoria . 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N drygt 5 000 stödansökningar.177 Länsstyrelserna handlägger huvuddelen av ansökningarna om företags- och projektstöd. –2017 inkom drygt 14 000 stödansökningar till länsstyrelserna.178 Mål om handläggningstider uppfylls inte och stödmyndigheterna har tillsammans satt upp mål för handläggningstiderna för företags- och projektstöd. Dessa mål innebär att för av ansökningarna om stöd ska handläggningstiden uppgå och för av ansökningarna om utbetalning ska handläggningstiden uppgå . Dessa mål uppfylls inte. Vid utgången av 2017 hade av ansökningarna om stöd beslutats . För ansökningarna om utbetalning var siffran . För de arealbaserade stöden ska ärenden slutföras under aktuellt stödår, dvs. det år stödansökan gäller. Detta kunde inte uppfyllas –2016. Utbetalningar på 5–av stödbeloppen som avsåg miljöersättningar och ersättningar till ekologisk produktion för stödåren 2015 och 2016 började göras och kommer att fortsätta under 2018.179 För vissa miljöersättningar som söktes planeras slututbetalningar ske . Åtgärder för kortare handläggningstider har tagit fram en handlingsplan för att åtgärda ärendebalanserna och korta handläggningstiderna. Enligt handlingsplanen ska vissa tidskrävande rutiner i handläggningen av stödärenden ses över, i syfte att förenkla och förkorta handläggningstiderna. Exempelvis ses rutinen för rimlighetsbedömningar, som görs för ansökningar om företags- och projektstöd, över av i samarbete med stödmyndigheterna.180 Enligt återupptogs arbetet med styr- och uppföljningssystemet för företags- och projektstöden, kallat SUSS-LB, . SUSS-LB är ett återkommande chefsforum för och stödmyndigheterna och ska verka för kortare handläggningstider och så tidiga stödutbetalningar som möjligt. Motsvarande forum finns för jordbrukarstöden, SUSS-JBR.181 Länsstyrelserna vidtar åtgärder inom respektive myndighet för att förbättra handläggningen av stödärenden. I sina årsredovisningar nämner länsstyrelserna 177Jordbruksverket, Lägesrapport om genomförandet av landsbygdsprogrammet 2014–2020, promemoria . 178Jordbruksverket, Årsredovisning 2017, s. 108. 179Jordbruksverket, Lägesrapport om genomförandet av landsbygdsprogrammet 2014–2020, promemoria . 180Jordbruksverket, Handlingsplan för att minska ledtiderna, promemoria . 181Jordbruksverket, Myndigheternas kostnader och åtgärder vid hantering av EU-stöd 2016, rapport 2017:16. R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E t.ex. genomgångar av handläggningsprocesserna, användning av verktyg som styrtavlor för att få överblick över handläggningen, omfördelning och omprioritering av arbetsuppgifter för bättre måluppfyllnad samt utbildning av fler handläggare som kan hantera flera olika stöd.182 och länsstyrelserna bedömer att förbättringar har skett under 2017 vad gäller beviljandetakten för företags- och projektstöd och utbetalningsläget för jordbrukarstöd.183 Men länsstyrelserna har framfört att bristen på medel för stödadministrationen riskerar att leda till fortsatt långa handläggningstider (se avsnitt 5.3.2).184 5.3 undersökning av stödhandläggningen har i granskningen undersökt hur handläggningen av stödärenden fungerar. Undersökningen har utgått från ett antal förutsättningar som bedömer som viktiga för att handläggningen ska bli effektiv (se avsnitt 1.3). Nedan redovisar vi vad som framkommit i undersökningen, uppdelat på de fyra förutsättningarna. Iakttagelserna gäller både handläggningen av företags- och projektstöd och av arealbaserade stöd inom landsbygdsprogrammet. 5.3.1 Utformningen av landsbygdsprogrammet Landsbygdsprogrammet för perioden –2020 är komplext med många olika åtgärder som kraven i på uppföljning och rapportering av resultat innebär höga dokumentationskrav. Samtliga stödmyndigheter menar att komplexiteten gör att handläggningen av stödärenden tar och är en bidragande orsak till de långa handläggningstiderna.185 Stödmyndigheterna uppger bl.a. att regelverket för företags- och projektstöden är detaljerat vilket, tillsammans med nya moment som poängsättning och urvalskriterier, försvårar handläggningen. Även instämmer i att komplexiteten och uppföljningskraven bidrar till de långa handläggningstiderna. Enligt medför de många åtgärderna och indelningen i ett stort antal insatsområden, varav de flesta tilldelas en budget, administrativa utmaningar (se avsnitt 3.2.4).186 182Uppgifter finns i följande länsstyrelsers årsredovisningar: Länsstyrelserna , , , , , och , årsredovisningar 2017. 183Jordbruksverket, Lägesrapport om genomförandet av landsbygdsprogrammet 2014–2020, promemoria . 184Gemensam skrivning i samtliga länsstyrelsers budgetunderlag 2019–2021. Se , Budgetunderlag 2019–2021, dnr 106-2240-2018, . 185Intervjuer med företrädare för , , , , , , enkätsvar från samtliga länsstyrelser. 186Jordbruksverket, Årsredovisning 2017, s. 93. 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Stöd öppnade för ansökan innan regler och rutiner var färdiga Flera nödvändiga beslut och regelverk på EU-nivå fanns inte på plats när programperioden startade . Det innebar att de nationella landsbygdsprogrammen försenades. Det svenska landsbygdsprogrammet godkändes av först (se avsnitt 2.4).187 Den beslöt att ändå öppna vissa stöd för ansökan . Att stöd öppnade för ansökan innan regelverk och rutiner var beslutade förde med sig att handläggningen av stödansökningar för företags- och projektstöd försvårades.188 Många ansökningar var inkorrekta eller ofullständiga och det har krävts betydande arbetsinsatser från stödmyndigheternas sida för att hjälpa de stödsökande med ansökningarna. 5.3.2 Resurser för handläggningen vid stödmyndigheterna Myndigheternas administration av EU-stöden till jordbruk och landsbygdsutveckling finansieras dels med förvaltningsanslag via statsbudgeten, dels med s.k. TA-medel. TA-medel är den del av medlen i landsbygdsprogrammet (högst ) som medlemsländerna enligt får använda för administration (se avsnitt 2.5.1).189 Länsstyrelserna förutser resursbrist 2019 och 2020 Länsstyrelsernas kostnader för hanteringen av EU-stöden till jordbruk och landsbygdsutveckling finansieras till största delen med förvaltningsanslag. Andelen som finansieras med anslag varierar mellan . TA-medel står för resterade del av finansieringen. Trots höjningen av TA-medel, som beslutades , anser länsstyrelserna att TA-medlen inte kommer att räcka längre än till utgången av 2018 och att det inte är möjligt att ta i anspråk en större andel av myndigheternas anslag för administrationen av EU-stöden. Med hänvisning till bristerna i it-systemen och de många momenten i stödhandläggningen har länsstyrelserna framfört att de behöver i resursförstärkning för perioden –2020. Enligt länsstyrelserna skulle utebliven resursförstärkning kunna innebära orimligt långa handläggningstider, vilket skulle påverka både landsbygdsutvecklingen och förtroendet för jordbruksstöden negativt. Det riskerar dessutom att ytterligare förvärra arbetsmiljöproblemen på länsstyrelserna. Länsstyrelserna har i sina årsredovisningar påtalat att de drabbats av problem med stor personalomsättning, svårigheter att rekrytera och problem med sjukskrivningar. 187Näringsdepartementet, Landsbygdsprogrammet godkänt av EU, pressmeddelande och intervju med företrädare för , . 188Enkätsvar från länsstyrelserna. 189Artikel 51.2 i förordning (EU) nr 1305/2013. R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E