prop · H60383 · 2019-03-26 00:00:00 — Exempelvis kan hemmedlemsstaten fastställas genom att emittenten, erbjudaren eller personen som ansöker om upptagande till handel på en reglerad marknad väljer mellan den medlemsstat där värdepapperen avses erbjudas allmänheten eller där den första ansökan om upptagande till handel på en reglerad marknad görs. Under vissa förutsätt- Prop. 2018/19:83 ningar får en behörig myndighet i hemmedlemsstaten för en emittent från tredjeland godkänna prospekt som upprättas enligt, och omfattas av, den nationella rätten i tredjelandet (artikel 29.1). Kommissionen får fatta ett genomförandebeslut som fastställer att informationskraven i lagstiftningen i det tredjelandet är likvärdiga med kraven i förordningen (artikel 29.3). I syfte att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism ska vid tillämpning av nämnda bestämmelser om emittenter från tredjeland, om det anses nödvändigt, medlemsstaternas behöriga myndigheter ingå sam- arbetsavtal med tillsynsmyndigheter i tredjeländer (artikel 30). Samarbets- avtalen ska säkerställa ett effektivt informationsutbyte som gör att de behöriga myndigheterna kan utföra sina skyldigheter enligt förordningen. ska informeras om och, i förekommande fall, vara behjälplig när ett sådant avtal ingås. får, eller ska, när kommissionen så kräver, ut- arbeta förslag till tekniska standarder för att fastställa minimiinnehållet i avtalen och för dessa (artikel 30.4). har inte utarbetat några sådana förslag till tekniska standarder. 4.2.7Den behöriga myndigheten och dess befogenheter Varje medlemsstat ska utse en behörig myndighet som är ansvarig för att säkerställa att bestämmelserna i prospektförordningen tillämpas (artikel 31). I förordningen anges de tillsyns- och utredningsbefogenheter som den behöriga myndigheten åtminstone ska ha enligt nationell rätt (artikel 32). Myndigheten ska bl.a. ha rätt att få tillgång till information och doku- mentation, rätt att förbjuda ett erbjudande av värdepapper till allmänheten eller upptagande till handel på en reglerad marknad och att genomföra platsundersökningar (artikel 32.1 första stycket b, c, f och n). Befogen- heterna ska kunna utövas direkt, i samarbete med eller genom delegering till andra myndigheter eller genom hänvändelse till de behöriga rättsliga myndigheterna (artikel 32.2). Den behöriga myndigheten ska också ha möjlighet att besluta om administrativa sanktioner, såsom sanktionsavgifter, vid överträdelser av förordningen (artikel 38). I förordningen fastslås också skyldigheter för de behöriga myndigheterna att samarbeta och utbyta information sinsemellan och med (artiklarna 33 och 34). Det fortsatta arbetet inom EU Som framgår i avsnitten 4.2.3–4.2.6 följer det av prospektförordningen att kommissionen ska anta delegerade akter och genomförandeakter på ett har publicerat förslag till tekniska standarder för tillsyn som rör finansiell nyckelinformation som ska finnas i en prospektsammanfattning, offentliggörande av prospekt, annonsering och tekniska arrangemang för anmälningar av prospekt. lämnats till kommissionen för antagande. Kommissionen har antagit de tekniska standarderna men de har ännu inte publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. har även lämnat tekniska råd till kommissionen rörande innehållet och formatet för olika typer av prospekt, inklusive EU-tillväxtprospekt, och rörande granskning och godkännande 2018/19:83 av prospekt. Kommissionen har utarbetat ett förslag till delegerade akter utifrån Esmas tekniska råd. Fram till pågick en offentlig konsultation av förslaget. antog kommissionen de delegerade akterna men de har ännu inte publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen ska före lägga fram en rapport för och rådet om tillämpningen av prospektförordningen, vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag (artikel 48). Rapporten ska bl.a. innehålla en analys av om tröskelvärdena för undantag från prospekt- skyldighet behöver justeras och om bestämmelserna om EU-tillväxt- prospekt leder till en balans mellan investerarskyddet och minskningen av den administrativa bördan för de personer som har rätt att använda ett sådant. Rapporten ska även innehålla en bedömning av om det krävs ändringar för att ytterligare underlätta kapitalanskaffning för mindre före- tag som en tillräcklig nivå på investerarskyddet säkerställs. Kommissionen har presenterat ett förslag till revidering av prospekt- förordningen vilket i huvudsak innebär att ska få ansvaret för att granska och godkänna vissa prospekt (COM(2017) 536). Förslaget inne- bär även att ska få vidta tillsynsåtgärder och besluta om sanktioner. pågår förhandlingar i och rådet om för- slaget. Kommissionen har vidare presenterat ett förslag om ändring i pro- spektförordningen vad gäller främjande av användning av tillväxtmark- nader för små och medelstora företag (COM(2018) 331 final). Förslaget innebär att det ska vara möjligt för emittenter vilkas finansiella instrument har varit upptagna till handel på tillväxtmarknader för små och medelstora företag under att presentera ett förenklat prospekt när de övergår till att vara upptagna till handel på en reglerad marknad. Förslagen förhandlas i och rådet och nåddes en preliminär politisk överenskommelse. Regeringens förslag: En ny lag med de bestämmelser som är nöd- vändiga för att komplettera EU:s prospektförordning ska införas. De nuvarande bestämmelserna om prospekt och vissa prospektliknande handlingar i lagen om handel med finansiella instrument ska utmöns- tras. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot vid framhåller sär- skilt det pedagogiska mervärdet som förslaget innebär genom att lagstift- ningen blir mera lättöverskådlig. Skälen för regeringens förslag: Prospektförordningen ska tillämpas på prospekt som avser värdepapper som erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel på en reglerad marknad som är belägen eller bedriver verk- Prop. 2018/19:83 samhet inom en medlemsstat (artikel 1.1). En EU-förordning är direkt tillämplig i varje medlemsstat. En sådan rättsakt varken ska eller får inkorporeras i eller transformeras till nationell rätt. Några särskilda åtgärder för att införliva prospektförordningen med svensk rätt får därför inte vidta. Nationella bestämmelser som reglerar de frågor som regleras av förordningen måste dock upphävas för att undvika dubbel- reglering. Det innebär för del att bestämmelserna om prospekt i 2 kap. lagen om handel med finansiella instrument, och till viss del i 6 kap. samma lag, bör utmönstras. I 2 b och 2 c kap. lagen om handel med finan- siella instrument finns bestämmelser om vissa prospektliknande hand- lingar som ska upprättas i samband med en fusion eller en delning, som också regleras i prospektförordningen. Dessa kapitel bör också ut- mönstras. Även i 2 a kap. samma lag, som rör offentliga uppköpserbjudan- den, finns vissa bestämmelser som har motsvarigheter i prospektförord- ningen och som därför bör utmönstras (se närmare avsnitt 13). Förordningen förutsätter också att medlemsstaterna inför vissa natio- nella bestämmelser. Det krävs att varje medlemsstat utser en behörig myndighet som ska ansvara för att uppgifterna enligt förordningen utförs (artikel 31.1). Vidare krävs att denna myndighet ges de befogenheter som den enligt förordningen ska ha (artikel 32), samt att medlemsstaterna inför sanktioner mot överträdelser av förordningen (artikel 38.1). Sådana kompletterande bestämmelser skulle kunna införas genom ändringar i de nuvarande bestämmelserna om prospekt i lagen om handel med finansiella instrument. Den lagen har kommit att utvecklas till en samlingsplats för olika bestämmelser som rör handel med värdepapper. har det antagits flera EU-förordningar som har kompletterats med bestämmelser i svensk rätt om bl.a. den behöriga myndighetens befogen- heter och sanktioner. Sådana bestämmelser har då införts i en särskild lag med kompletterande bestämmelser till EU-förordningen (se t.ex. lagen [2016:1306] med kompletterande bestämmelser till EU:s marknadsmiss- bruksförordning och lagen [2017:317] med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om faktablad för Priip-produkter). Det är lämpligt att på samma sätt införa en ny kompletterande lag till prospektförordningen. Lagen bör benämnas lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s prospektförordning (i denna proposition kallad kompletterings- lagen). bör även de bestämmelser i lagen om handel med finansiella instrument som rör utredningsbefogen- heter och sanktioner på prospektområdet utmönstras. 5.2Finansinspektionen utses till behörig myndighet Regeringens förslag: ska fullgöra de uppgifter som ska skötas av behörig myndighet enligt EU:s prospektförordning. Det ska anges i en bestämmelse i lagen med kompletterande bestäm- melser till EU:s prospektförordning. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. 2018/19:83 Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Skälen för regeringens förslag: Varje medlemsstat ska utse en behörig myndighet enligt prospektförordningen (artikel 31.1). Den behöriga myndigheten ska övervaka att förordningen följs och besluta om sank- tioner samt fullgöra de uppgifter i övrigt som anges i förordningen. Finans- inspektionen är den myndighet i som har tillsyn över värde- pappersmarknaden och är behörig myndighet enligt prospekt- direktivet (6 kap. 1 § lagen om handel med finansiella instrument). Inspek- tionen har också ett internationellt kontaktnät med andra tillsynsmyndig- heter, vilket är av stor betydelse för att kunna samarbeta på det sätt som krävs enligt förordningen (artiklarna 33 och 34). bör därför vara den behöriga myndigheten i enligt prospektförord- ningen. Det bör anges i en bestämmelse i kompletteringslagen. Finansin- spektionen får därmed de befogenheter som den behöriga myndigheten har direkt på grund av förordningen. Det innebär att t.ex. får ta emot prospekt för granskning och godkännande när antingen är eller väljs som hemmedlemsstat och i övrigt övervaka att förordningen följs (artiklarna 20, 28 och 29). I egenskap av behörig myndighet blir skyldig att samarbeta med , med behöriga myndigheter i andra medlemsstater och med tillsynsmyndigheter i tredjeländer (artiklarna 30, 33 och 34). Hänvisningar till EU:s prospektförordning Regeringens förslag: Hänvisningar till EU:s prospektförordning i de bestämmelser som föreslås ska vara dynamiska, dvs. i den gällande lydelsen. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot Skälen för regeringens förslag: Hänvisningar till EU-rättsakter kan göras antingen statiska eller dynamiska. En statisk hänvisning innebär att hänvisningen avser EU-rättsakten i en viss angiven lydelse. hänvisning innebär att hänvisningen avser EU-rättsakten i den vid varje tidpunkt gällande lydelsen. Prospektförordningen innebär att det i svensk rätt måste införas bestäm- melser om den behöriga myndighetens utredningsbefogenheter och om sanktioner vid överträdelser av förordningen. I flera av de bestämmelserna krävs det hänvisningar till förordningen. Vilka tillsyns- och utrednings- befogenheter den behöriga myndigheten ska ha, liksom vilken typ av ingripanden och storleken på de sanktionsavgifter som ska kunna beslutas vid överträdelser av förordningen, anges detaljerat i förordningen. lingsutrymmet för medlemsstaterna när det gäller att införa bestämmelser i nationell rätt är därmed begränsat. Hänvisningar till förordningen i sådana bestämmelser bör göras för att ange vid vilka överträdelser av förordningen som får använda de befogenheter som ges i kompletteringslagen. För att ändringar i förordningen ska få omedel- bart genomslag i lagen är det lämpligt att hänvisningar till förordningen För det fall förordningens bestämmelser skulle ändras Prop. 2018/19:83 vore det inte lämpligt att det uppstår oklarheter kring de befogenheter har för att utreda överträdelser av förordningen. Hänvisningar till förordningen bör därför vara dynamiska när det gäller bestämmelser om utredningsbefogenheter och om administrativa sanktioner. Även i andra bestämmelser som föreslås i denna proposition bör hänvisningarna till prospektförordningen vara dynamiska. Det är också den hänvisningsteknik som regeringen ofta har använt i senare propositioner (se t.ex. prop. 2016/17:22 s. 95–97 och prop. 2017/18:148 s. 36 f.). Enligt gällande svensk rätt behöver prospekt inte upprättas när överlåtbara värdepapper erbjuds till allmänheten om det belopp som sammanlagt inom EES ska betalas av investerarna av motsvarar högst (2 kap. 4 § första stycket 5 lagen om handel med finansiella instrument). Undantaget gäller endast vid erbjudanden till allmänheten och inte när överlåtbara värdepapper tas upp till handel på en reglerad marknad. I prospektdirektivet var från början det s.k. tröskel- värdet för när medlemsstaterna kunde välja om prospektskyldighet skulle gälla (se avsnitt 4.2.2). När prospektdirektivet genom- fördes bestämdes tröskelvärdet i svensk rätt till (prop. 2004/05:158 s. 76–78). Genom ändringsdirektivet höjdes tröskelvärdet till . Ändringsdirektivet syftade bl.a. till att minska de administrativa bördorna för företagen för att öka konkur- renskraften för företagen i unionen (skäl 1 i ändringsdirektivet). lagändring höjdes tröskelvärdet i svensk rätt från till nuvarande nivå på (se prop. 2011/12:129 s. 38–41). I prospektförordningen höjs tröskelvärdet under vilket varje medlems- stat själv får avgöra om prospektskyldighet ska gälla. besluta att undanta erbjudanden av värdepapper till allmänheten från skyldigheten att offentliggöra ett prospekt om det sammanlagda beloppet för varje sådant erbjudande inom unionen är lägre än under en tolvmånadersperiod (artikel 3.2 första stycket b). Undantaget är, liksom , inte tillämpligt när värdepapper tas upp till handel på en reglerad Undantagna erbjudanden får inte vara föremål för anmälan rörande gränsöverskridande erbjudanden av värdepapper (artiklarna 3.2 första stycket a och 25). Om den som erbjuder värdepapper till allmän- heten vill erbjuda värdepapper i en annan medlemsstat måste ett prospekt därför upprättas och anmälas till den behöriga myndigheten i hemmed- lemsstaten (enligt artikel 25), eller de bestämmelser som gäller i värd- Under tröskelvärdet får medlemsstaterna införa andra informationskrav i nationell rätt om kraven inte utgör en opropor- tionell eller onödig börda i förhållande till sådana undantagna erbjudanden av värdepapper (skäl 13). Förordningen innebär också att den nedre gräns 2018/19:83 under vilken en medlemsstat inte kan kräva att prospekt upprättas ändras från i prospektdirektivet till . 6.2Bör tröskelvärdet för prospektskyldighet ändras? Regeringens förslag: Ett prospekt ska inte behöva upprättas när värde- papper erbjuds till allmänheten om det sammanlagda vederlaget för de värdepapper som erbjuds till investerare inom EES av motsvarar högst . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om hur beloppet ska beräknas när erbjudandet görs i en annan valuta än euro. Promemorians förslag överensstämmer i allt väsentligt med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. framhåller att ett högre tröskelvärde skulle innebära ett ökat informationsgap mellan företagen och investerarna i det fall prospekt inte upprättas. Till skillnad från i många andra länder inom EES finns det en välfungerande och aktiv marknad i för värdepapper emitterade av små och medelstora företag. Enligt inspektionen är det viktigt att notera att flera av de länder inom EES som förväntas höja tröskelvärdet avser att införa nationella informationskrav under tröskelvärdet. Det innebär ytterligare en nivå av regler i ett redan komplext regelverk. vid anser att frågan om tröskelvärdet för prospekt- skyldighet i jämfört med andra länder inom EES bör omprövas och att det bör göras en bedömning av om det kan minska den svenska kapitalmarknadens konkurrenskraft om det nuvarande tröskelvärdet behålls. , NNR (NNR), , med instämmande av , och avstyrker förslaget. Dessa remiss- instanser och () framför i huvudsak följande. Tröskelvärdet för prospektskyldighet bör höjas till , vilket skulle innebära en harmonisering med de förändringar som avses genomföras i andra länder i bl.a. . Det är svårt för företagen att följa olika regler i olika länder. En höjning av tröskelvärdet skulle minska kostnaderna och den administrativa bördan för små och medelstora företag medan promemorians förslag kan innebära en konkurrensnackdel för den svenska marknaden. Det är inte visat att en höjning av tröskel- värdet skulle försämra investerarskyddet. Det bör övervägas att höja tröskelvärdet och ställa krav på upprättande av informationsmemorandum som gäller på handelsplatserna . NGM anser att en förutsättning för att få genomföra ett erbjudande utan att upprätta prospekt bör vara att emittentens aktier tas upp till handel på en handels- plattform i och att styrelsen åtar sig ett ansvar för informationen i det informationsmemorandum som ska upprättas vid notering av värde- papper på en handelsplattform. NNR efterfrågar en närmare redogörelse för lagstiftningen på detta område i andra länder inom EES och vilka Prop. 2018/19:83 effekter andra länders lagstiftning kan få på svenska förhållanden. slaget bidrar enligt NNR varken till regeringens målsättning att minska företagens kostnader eller till det nordiska samarbetsprogrammet för närings- och innovationspolitik (2018–21) som innebär att det ska vara enklare och mer attraktivt för företag att verka på hela den nordiska mark- naden. , med instämmande av , anser att tröskelvärdet i andra hand bör höjas till och att harmonisering endast bör frångås om starka nationella skäl talar för det. är också av uppfattningen att det ska krävas tungt vägande skäl för att man i ska införa strängare krav än vad som följer av EU-rättsakten. Även anser att tröskel- värdet för prospektskyldighet bör höjas till eftersom konkurrensen om kapital annars riskerar att snedvridas. Advokatsam- fundet anser att undantaget bör gälla när det sammanlagda vederlaget på EES-nivå inte överstiger , varav det belopp som samman- lagt inom ska betalas av investerarna av motsvarar högst . Enligt bör undan- taget vidare avse det sammanlagda belopp som kan komma att betalas och inte det belopp som ”erbjuds”. Skälen för regeringens förslag Som framgår i avsnitt 6.1 får medlemsstaterna enligt prospektförordningen välja att i sin nationella rätt ange ett tröskelvärde mellan 1 miljon och . Dessa trösklar är bestämda med tanke på finansmark- nadernas varierande storlek inom unionen. En medlemsstat bör bestämma ett tröskelvärde med hänsyn till den nivå på det inhemska investerar- skyddet som medlemsstaten finner lämpligt (se skäl 13). Utgångspunkten för ställningstagandet i frågan om en eventuell ändring av det tröskelvärde som gäller enligt svensk rätt bör vara att hitta den rätta balansen mellan att underlätta för företag (särskilt små och medel- stora företag) att skaffa finansiering på kapitalmarknaden och att säker- ställa en hög nivå av investerarskydd. Åena sidan innebär ett högre tröskelvärde, dvs. enklare informations- krav eller undantag från prospektskyldighet, minskade kostnader för t.ex. juridisk rådgivning vid upprättande av prospekt, vilket utgör en lättnad för de berörda företagen. Ett lågt tröskelvärde innebär att fler företag omfattas av prospektskyldighet och medför en högre administrativ börda för dessa. Det är särskilt kännbart för små och medelstora företag vars kostnader i proportion till anskaffat kapital är höga. Det kan, som , , med instämmande av , , och fram- håller, medföra en konkurrensnackdel i förhållande till företag i länder inom EES som har ett högre tröskelvärde. Det kan t.ex. leda till en minskad benägenhet för dessa företag att söka finansiering på kapitalmarknaden, vilket i sin tur innebär färre finansieringskällor och en sämre tillväxt. Ett lägre tröskelvärde innebär å andra sidan större genomlysning, ökat mark- nadsförtroende och en högre nivå av investerarskydd. lysning kan också anses vara större när det gäller mindre företag. det bara några få analytiker eller inte några analytiker över huvud taget som följer deras utveckling. De värdepapper som sådana företag ger ut har även lägre likviditet, företagen har ofta kortare historia och investeringarna i värdepapperen medför vanligtvis också högre risk. granskar och godkänner prospekt för att säkerställa att de krav som ställs i prospektregelverket uppfylls så att investerarna kan göra en välgrundad bedömning av den aktuella emittenten och värdepapperen. Enligt Finans- inspektionen är behovet av granskning av prospekt som störst när små eller medelstora företag, som har mindre resurser att lägga på juridiska eller finansiella ombud, erbjuder värdepapper till allmänheten. Vid överväganden av olika alternativ bör hänsyn tas till investerar- skyddsaspekter, finansieringsklimatet i , kostnaderna för att upp- rätta ett prospekt, de lättnader som bestämmelserna i prospektförordningen innebär jämfört med prospektkraven i gällande rätt och hur regleringen i angränsande länder inom EES kan påverka . Dessa aspekter utvecklas nedan. På de finansiella marknaderna gäller olika rörelseregler för den som erbjuder finansiella tjänster till investerare. Regleringen syftar i många fall till att se till att det finns adekvat information så att investerare kan fatta välgrundade beslut. Ett motiv för reglering som ofta nämns är att investerare eller sparare befinner sig i ett informationsunderläge gentemot de företag eller personer som tillhandahåller eller ger ut värdepapper. Ett prospekt innehåller de uppgifter som krävs för att en investerare ska kunna göra en bedömning av möjlig avkastning och vilken risk som är förknippad med en investering i det överlåtbara värdepapperet. Ett pro- spekt ska innehålla uppgifter om såväl företaget och dess ekonomiska ställning som det finansiella instrumentet och dess egenskaper. Investerare ska få den information som krävs för att kunna fatta ett välgrundat investe- ringsbeslut, vilket även innebär att informationen inte ska vara felaktig. Företag ska inte kunna utnyttja sitt informationsövertag till att finansiera sin verksamhet genom att ge felaktig eller tillrättalagd information. Det är dock inte fråga om att skydda någon från att fatta felaktiga beslut. Pro- spektreglerna syftar till att ge investerare objektiv, uttömmande och lätt- begriplig information och därmed en möjlighet att göra en välgrundad be- dömning av riskerna och att fatta sina beslut med full kännedom om fakta. , , med instämmande av , , och ifrågasätter att en höjning av tröskelvärdet för prospektskyldighet skulle försämra investerarskyddet. Det är emellertid inte enbart förekomsten av ett prospekt som bidrar till ett starkt investerarskydd. Innehållet i ett prospekt innebär t.ex. också att analytiker kan jämföra olika investeringar, vilket bidrar till att investerare får ytterligare underlag för sin bedömning. Regeringen anser därför, till skillnad från de nämnda remissinstanserna, att man kan utgå från att en höjning av tröskelvärdet skulle innebära en försämring av investerarskyddet, i vart fall om det inte införs några nationella krav för erbjudanden som inte överstiger tröskelvärdet. I sammanhanget bör nämnas att handelsplatserna ställer upp egna infor- mationskrav för emittenter vars erbjudanden inte överskrider tröskelvärdet Kraven innebär att det måste upprättas ett dokument med relevant information om emittenten och värdepapperen. Informationen ska bl.a. handla om emittentens organisation, affärsmodell, verksamhet och risker. I är hushållens exponering mot aktier och obligationer globalt sett relativt hög. Denna exponering är både direkt (genom handel med finansiella instrument) och indirekt (genom t.ex. pensionssparande).