prop · H60399 · 2019-04-10 00:00:00 — För den offentliga sektorn innebär förslaget, liksom för företagen, att lönekostnaden för ungdomar minskar. av den totala nedsättningen av arbets- givaravgifter och allmän löneavgift uppskattas avse ungdomar anställda i kommuner och landsting. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 5.5Tillkännagivande om konsekvensanalys av den justerade utvidgade fåmansföretagsdefinitionen har tillkännagett som sin mening att regeringen bör återkomma till med en konsekvensanalys av den justerade utvidgade fårmansföretagsdefinitionen i inkomstskattelagen (1999:1229) (bet. 2017/18:SkU4 reservation 2 under punkt 2, rskr. 2017/18:80). Enligt förordning (2007:1244) om konsekvens- utredning vid regelgivning gäller förordningen för förvaltningsmyndigheter under regeringen. Förordningen reglerar konsekvensutredningens innehåll och denna ska enligt 6 § innehålla följande: 1.en beskrivning av problemet och vad man vill uppnå, 2.en beskrivning av vilka alternativa lösningar som finns för det man vill uppnå och vilka effekterna blir om någon reglering inte kommer till stånd, 3.uppgifter om vilka som berörs av regleringen, 4.uppgifter om de bemyndiganden som myndighetens beslutanderätt grundar sig på, 5.uppgifter om vilka kostnadsmässiga och andra konsekvenser regleringen medför och en jämförelse av konsekvenserna för de övervägda regleringsalternativen, 6.en bedömning av om regleringen överens- stämmer med eller går utöver de skyldig- heter som följer av anslutning till Europeiska unionen, och 7.en bedömning av om särskilda hänsyn behöver tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdande och om det finns behov av speciella informationsinsatser. Om regleringen kan få effekter av betydelse för företags arbetsförutsättningar, konkurrensför- måga eller villkor i övrigt ska konsekvens- utredningen enligt 7 §, utöver vad som följer av 6 § och i den omfattning som är möjlig, innehålla en beskrivning av följande: P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 1.antalet företag som berörs, vilka branscher företagen är verksamma i samt storleken på företagen, 2.vilken tidsåtgång regleringen kan föra med sig för företagen och vad regleringen innebär för företagens administrativa kostnader, 3.vilka andra kostnader den föreslagna regleringen medför för företagen och vilka förändringar i verksamheten som företagen kan behöva vidta till följd av den föreslagna regleringen, 4.i vilken utsträckning regleringen kan komma att påverka konkurrensförhållan- dena för företagen, 5.hur regleringen i andra avseenden kan komma att påverka företagen, och 6.om särskilda hänsyn behöver tas till små företag vid reglernas utformning. Utöver de av förordningen beskrivna delarna av en konsekvensutredning bör även de jämställdhetspolitiska målen (skr. 2016/17:10), jämställdhetsintegrering (beslut om Jämställdhetsintegrering i 2016–2020 [S2016/04472/JÄM och FA2016/00907/PROT]) och jämställdhets- budgetering beaktas i den mån det är möjligt. bedömning av konsekvensutredningen av den justerade utvidgade fåmansföretags- definitionen fann att den konsekvensutredning som redovisades i den av remitterade promemorian Justering av den utvidgade fåmansföretagsdefinitionen inte uppfyllde kraven i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regel- givning. fann dock att delar av konsekvensutredningen var godtagbar. Dessa var redovisningen av förslagets bakgrund och syfte, redovisningen av alternativa lösningar och effek- ter av om ingen reglering kommer till stånd, redo- visningen av förslagets överensstämmelse med , redovisningen av särskild hänsyn till tidpunkt för ikraftträdande, redovisningen av berörda företag utifrån antal, storlek och bransch samt redovisningen av särskild hänsyn till små företag vid reglernas utformning. fann att konsekvensutredningen var bristfällig i fem av elva delar. De delar av konsekvensutredningen som fann bristfälliga var redovisningen av behov om speciella informationsinsatser, redovisningen av förslagets administrativa kostnader, redovisning- en av förslagets andra kostnader och behov av förändringar av företagens verksamhet, redovis- ningen av förslagets påverkan på konkurrens- förhållandena för berörda företag samt redo- visningen av regleringens påverkan på företagen i andra avseenden. I de delar av konsekvensutredningen som fann bristfälliga kompletterade rege- ringen konsekvensutredningen i lagrådsremissen Justering av den utvidgade fåmansföretags- definitionen, som regeringen beslutade , och senare i propositionen Justering av den utvidgade fåmansföretags- definitionen (prop. 2017/18:8), som lämnades till . har lämnat bifall till propositionen och tillkännagett som sin mening att regeringen bör återkomma till med en konsekvensanalys av den justerade utvidgade fårmansföretagsdefinitionen i inkomstskattelagen. Konsekvensanalys av den justerade utvidgade fåmansföretagsdefinitionen Den justerade utvidgade fåmansföretags- definitionen i inkomstskattelagen trädde i kraft och förväntades inte få några effekter för de offentliga finanserna. Avgörandet från (HFD 2017 ref. 1) skulle, om någon reglering inte kommit till stånd, kunnat ha en viss effekt på skatte- intäkterna. I vilken utsträckning skatteintäkterna faktiskt påverkas är beroende av om – och i så fall i vilken omfattning – företag som kan också väljer att organisera sig på ett sådant sätt att de inte ska anses vara fåmansföretag. Eftersom denna möjlig- het begränsades av den utvidgade fåmansföretags- definitionen bedömdes avgörandet från inte påverka skatteintäk- terna . Den reglering som trädde i kraft bedöms inte heller påverka de framtida skatteintäkterna. efterfrå- gade i sitt remissvar en redovisning av kostnads- mässiga effekter för företagen när möjligheten att kringgå 3:12-reglerna undanröjs samt av påverkan på företagens konkurrensvillkor. De förändrade reglerna berör delägare i fåmansföretag. Eventuella effekter för företagen är därför av sekundär natur. Den justerade utvidgade fåmansföretagsdefinitionen bedöms inte ha några betydande effekter för företagen. Det är inte företagets verksamhet som ska definieras utan det är hur ägandet i företaget ser ut som påverkar om det ska anses utgöra ett fåmansföretag. Det är inte heller någon stor förändring i ett regelverk som påverkar många små och medelstora företag. Definitionen är baserad på utgången i en dom från avseende ett överklagat förhandsbesked och avser ägarstrukturen i ett av de största revisionsföretagen i . Regeringen gjorde och gör fortfarande bedöm- ningen att det därför inte är troligt att motsvarande ägarstrukturer i någon större utsträckning skulle ha hunnit etableras i andra företag och som därmed skulle beröras av den justerade utvidgade fåmansföretagsdefinitionen. Avseende oklarheter kring förutsättningarna för riskkapitalisternas skattesituation och påverkan på investeringsviljan har detta bemötts i propositionen Justering av den utvidgade fåmans- företagsdefinitionen (prop. 2017/18:8 s. 8). Skattesituationen för den som investerar i företaget påverkas inte av förslaget. Om investeraren är verksam i betydande omfattning i annat fåmansföretag som han eller hon direkt eller indirekt äger omfattas investeraren av bestämmelserna i 57 kap. IL. Vad avser påverkan på konkurrens- förhållandena för berörda företag skulle en utebliven förändring av regeln snarare riskera att leda till snedvridande konkurrenseffekter för de delägare som inte kan organisera sig i enlighet med den i rättsfallet aktuella ägarbilden. Det problem som den justerade utvidgade definit- ionen förväntades lösa är att delägare i sådana företag som är avsedda att klassificeras som fåmansföretag i vissa fall kan kringgå 3:12- reglerna och i stället beskattas för utdelning och kapitalvinst enligt reglerna för övriga onoterade andelar. Det skulle ha inneburit att utdelning och kapitalvinst beskattades och att det inte skulle bli aktuellt för delägarna att förhålla sig till 3:12-reglerna om bl.a. löneuttags- krav m.m. Det skulle i förlängningen innebära att syftet med 3:12-reglerna, att förhindra att högre beskattade förvärvsinkomster omvandlas till lägre beskattade kapitalinkomster, inte upprätthålls. Regeringen bedömer att den justerade utvidgade fåmansföretagsdefinitionen och dess utformning åtgärdar det problemet på ett avsett sätt. Regeringen har gjort bedömningen att det inte finns några möjliga alternativa sätt att åtgärda problemet och att det är en nödvändig åtgärd för P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 att upprätthålla legitimiteten, förtroendet för skattesystemet och syftet med 3:12-reglerna. Några särskilda informationsinsatser bedöms inte behövas. Den justerade utvidgade fåmans- företagsdefinitionen bedöms överensstämma med de skyldigheter som följer av anslutning till EU. Som ovan påpekats berör ändringen delägarens skattesituation och på- verkan på företagen är av sekundär natur. Den justerade utvidgade definitionen bedöms därför ha mycket liten eller ingen effekt på företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt. Företagens administrativa kostna- der bedöms inte påverkas av den justerade utvidgade fåmansföretagsdefinitionen. Eftersom effekterna av den justerade utvidgade defini- tionen förväntas vara små bedöms effekterna för den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män vara i det närmaste försumbara. Den justerade utvidgade fåmansföretagsdefinitionen bedöms inte påverka eller de allmänna förvaltningsdomstolarnas kostnader. Regeringen följer utvecklingen kontinuerligt. Den justerade utvidgade fåmansföretags- definitionen trädde i kraft . som de justerade reglerna har varit i kraft har regeringen inte fått några indikat- ioner på att de bedömningar som gjordes i kon- sekvensutredningen skulle ha varit missvisande för utfallet. Den justerade utvidgade fåmans- företagsdefinitionen bedöms därför även fortsätt- ningsvis vara effektiv för att upprätthålla att utdelning och kapitalvinst som bör beskattas enligt 3:12-reglerna inte beskattas enligt reglerna för övriga onoterade andelar. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. 5.6Avskaffad skattenedsättning för diesel i gruvindustriell verksamhet 5.6.1Ärendet och dess beredning har tagit fram promemo- rian Höjd energiskatt och koldioxidskatt på bränslen vid viss användning samt höjd skatt på kemikalier i viss elektronik. Promemorian har remissbehandlats och innehåller bl.a. förslag om avskaffad skattenedsättning för diesel i gruv- industriell verksamhet. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 är likalydande med propositionens förslag. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3, avsnitt 1. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr Fi2019/00431/S2). Förslaget om avskaffad skattenedsättning för diesel i gruvindustriell verksamhet är författ- ningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaf- fenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande över förslaget. 5.6.2Bakgrund och gällande rätt För diesel som används i arbetsfordon vid tillverkningsprocessen i gruvindustriell verk- samhet, s.k. gruvdiesel, tas energiskatt och koldioxidskatt ut respektive av de generella skattenivåerna. Skattenedsättningen för gruvdieseln infördes i samband med att beskattningen av diesel i arbetsfordon inom övrig industriell verksamhet skulle ske på samma sätt som för förbrukning i jordbrukstraktorer, motorredskap och terräng- motorfordon. Fram motsvarade både energi- och koldioxidskattenivåerna för gruv- dieseln de skattenivåer som gällde för eldningsolja inom industrin utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter, kallat EU ETS. Den stegvisa utfasningen av koldioxidskattebefrielsen för uppvärmningsbränslen inom industrin utanför EU ETS som skedde har dock inte tillämpats för gruvdieseln. Energi- skattenivån för gruvdieseln motsvarar 2019 ungefär den nivå som gäller för eldningsolja inom industrin. Regeringens förslag: Nedsättningen av energi- skatt och koldioxidskatt för diesel som används i arbetsfordon vid tillverkningsprocessen i gruv- industriell verksamhet avskaffas. Ändringen träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: , , , , , Natur- vårdsverket, , , Svenska och geologiska undersökning tillstyrker förslaget eller har inte några invänd- ningar mot förslaget. för fram att förslaget bidrar till mer enhetliga regler och färre skatteutgifter. anser att en höjning till generellt gällande skattenivåer är att betrakta som kostnadseffektiva åtgärder, givet att skatterna är korrekt utformade med avseende på det mål de ska bidra till. Den höjda energiskatten kan dock öka risken för koldioxidläckage genom att gruvbrytning flyttar utomlands. för fram att förslaget ger incitament för gruvnäringen att använda järnväg, linbanor och transportband samt underlättar för eldrivna gruvtruckar. påtalar att förslaget är i linje med det förslag om en utfasning av skattenedsättningar som verket redovisade 2018. Myndighetens förslag rörde då dock enbart en utfasning av nedsättningen av koldioxid- skatten. Även Energimyndigheten menar att ett avskaffande av skattenedsättningen för s.k. gruv- diesel stärker incitamenten att övergå till eldrift. ställer sig positivt till förslag som innebär att miljöskadliga utsläpp prissätts i enlighet med sina samhälleliga skadekostnader men anser att det kan finnas en problematik när inför styrmedel som innebär högre kost- nader för industrin i än övriga världen. menar att förslaget ger bättre möjligheter att ersätta fossil diesel med biodiesel eftersom konkurrenssituationen blir mer likvärdig. , , Energigas , IKEM, Industrifacket , Jern- kontoret, , , , , , , , , , , Bergmaterialindustri, , TEKO Textil- och Modeföretag, och avstyrker eller har invändningar mot förslaget. , , m.fl. menar att förslaget är orimligt sett till utformning och tidpunkt för ikraftträdande. Det finns inte fullt utvecklade lösningar för att reducera dieselberoendet, särskilt inte för de verksamheter som bedrivs i arktiskt klimat. Förslaget riskerar att ha negativ påverkan på svenska aktörers konkurrenskraft. Flera aktörer inom gruvnäringen påtalar att förslaget är mer långtgående än vad föreslagit och förespråkar i stället en successiv ned- trappning av nedsättningen av koldioxidskatten . Efter att denna nedtrappning är genomförd kan en utvärdering av en eventuell nedtrappning av energiskatten göras. för fram att i det fall en skattenedsättning för diesel i gruvindustriell verksamhet ska genomföras så ska den vara väl känd för industrin och ske stegvis. påtalar att en omställning om mindre än är anmärkningsvärt kort då de fordon som berörs ofta har en avskrivningstid . Även för fram att branschen behöver mycket längre övergångstid och att så länge det inte finns alternativ till dagens fordon innebär skatte- höjningen enbart en ökad skatteintäkt till staten. föreslår att en viss nedsättning, åtminstone , kan be- hållas för omsättningsmässigt mindre företag. Maskinentreprenörerna menar att en ökad drivmedelskostnad för verksamheten stenbryt- ning i stor utsträckning påverkar mindre täkt- verksamheter negativt. Energigas för fram att det är positivt att diesel och naturgas hanteras skattemässigt lika men att denna likabehandling i stället bör uppnås genom att skattenedsättning för naturgas införs, vilket organisationen tidigare framfört i en skrivelse. menar att konsekvensutredningen inte uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. anser att ikraftträdandet bör senare- läggas till eftersom det stora flertalet företag som omfattas av skattenedsätt- ningen ansöker om återbetalning av skatt per kalenderkvartal. Skälen för regeringens förslag: Klimatarbetet är en av regeringens prioriterade frågor. från innebär att det finns ett globalt klimatavtal där alla länder åtar sig att bidra med allt ambitiösare åtaganden utifrån förmåga. Genom avtalet ska samtliga länder sträva efter att begränsa den globala temperaturökningen till . har antagit ett etappmål för utsläpp av växthusgaser som sker utanför EU ETS, dvs. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 för den s.k. icke-handlande sektorn. Enligt detta nationella mål ska utsläppen minska till 2020 jämfört med nivå motsvarande koldioxidekvi- valenter. Utsläppsgapet för att nå etappmålet till 2020 med enbart inhemska åtgärder var vid den senaste bedömningen . Bedöm- ningen av utsläppsgapet inkluderar endast effekten av de styrmedel som var beslutade . Därmed omfattas inte effekterna av exem- pelvis Bränslebytet och införandet av bonus– malus-systemet. Miljömålsberedningen föreslog i betänkandet Ett klimatpolitiskt ramverk för (SOU 2016:21) ett långsiktigt nationellt mål för utsläppen av växthusgaser till 2045. Den då- varande regeringen beslutade att överlämna en proposition till om ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146) som bl.a. innefattade förslag till en ny klimatlag och ett långsiktigt utsläppsmål i enlighet med Miljömålsberedningens förslag. godkände det regeringen föreslagit om mål för den svenska klimatpolitiken (se bet. 2016/17:MJU24 och rskr. 2016/17:320). Detta innebär bl.a. följande. Det klimatpolitiska arbetet ska utgå från ett långsiktigt, tidsatt utsläppsmål som fastställer. Målet är att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter upp- nå negativa utsläpp. Utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium ska vara lägre än utsläppen . Förslaget om s.k. nettonollutsläpp omfattar även utsläpp inom I syfte att minska utsläppen av koldioxid från gruvsektorn och bidra till en globalt hållbar utveckling samt för att bidra till en omställning till nettonollutsläpp till 2045 föreslår regeringen att nedsättningarna av energiskatt och koldioxid- skatt respektive vid förbrukning av gruvdiesel avskaffas. I likhet med bl.a. och Energimyndig- heten anser regeringen att förslaget ger incitament för gruvnäringen att använda järnväg, linbanor och transportband samt förbättrar konkurrens- situationen för eldrivna gruvtruckar. Regeringen gör därmed en annan bedömning än de remiss- instanser som menar att alternativ saknas och att förändringarna bör införas stegvis. Vad Energigas föreslagit om att införa skattenedsättning för naturgas som förbrukas i motordrivna fordon i gruvindustriell verksamhet P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 (se även Fi2018/01005/S2) föranleder inte någon åtgärd från regeringen. Regeringen föreslår att ändringarna träder i kraft även om detta, vilket påtalat, innebär ett ikraftträdande under ett pågående kalenderkvartal. Förslaget föranleder ändringar i 1 kap. 11 a §, 6 a kap. 1 §, 7 kap. 1 § och 9 kap. 2 § lagen (1994:1776) om skatt på energi, se avsnitt 2.1. I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämpligt i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvens- utredning vid regelgivning. anser att konsekvensutredningen inte uppfyller kraven i 6 och 7 §§ i förordningen. De anger bl.a. att det inte är tydligt vad som motsvarar ett mindre respektive större företag och att det inte framgår hur förslaget förhåller sig till motsvarande beskattning i andra länder med konkurrerande gruvnäring. Regeringen anser att kraven uppfylls efter att vissa remissynpunkter beaktats i detta avsnitt. Syfte och alternativa lösningar Syftet med förslaget är att minska utsläppen av koldioxid från gruvsektorn för att därigenom bidra till en omställning till nettonollutsläpp till 2045. Alternativet att inte avskaffa nedsätt- ningarna skulle innebära svagare incitament för gruvsektorn att minska sina utsläpp. Åtgärden innebär att skatteutgifterna för nedsatt energi- skatt respektive koldioxidskatt för diesel i gruvindustriell verksamhet upphör. De ökade skatteintäkterna beräknas preliminärt till vid avskaffad ned- sättning, varav avser energi- skatt och avser koldioxid- skatt. I och med att förslaget om avskaffad ned- sättning av energi- och koldioxidskatten föreslås träda i kraft uppstår en delårs- effekt . Skatteintäkterna beräknas 2019 öka med . Med nuvarande nedsättningar av energiskatten och koldioxidskatten motsvarar den totala punktskatten på gruvdiesel per kubikmeter diesel (miljöklass 1) . Utan nedsättningar är denna nivå per kubikmeter. Förslaget innebär att skatten höjs med per kubikmeter (3,per liter), vilket motsvarar en höjning av kostnaderna för gruvdiesel med 30– . Flertal remissinstanser anser att den föreslagna skattenivån bör jämföras med dieselskattenivån för gruvfordon i konkurrerande länder. Som påpekar är skattenivåerna för diesel till berörda fordon i länder med gruvverksamhet som (ca per kubikmeter 2019) och (ca per kubikmeter 2019) lägre än den förslagna nivån. Genomsnittet inom EU är ca per kubikmeter 2019 för diesel till fordon som inte framförs på väg. Cirka 280 företag inom gruv- och stenbrotts- näringen omfattas av den nuvarande nedsätt- ningen. Skatten på gruvdiesel omfattar brytning av fast berg som metallmalm, kalksten, dolomit- sten och annan sten. De största volymerna av fast berg för utvinning av metaller bryts huvud- sakligen i norra och i Bergslagen. Järnmalmsbrytningen är lokaliserad till norra och för övrig metallutvinning är täkterna koncentrerade till dels , dels och (brytning av zink, bly och silver). Kalkstensbrytning är lokaliserad till bl.a. , , och . Några större företag bedriver järnmalmsutvinning och utvinning av annan malm (t.ex. , och ). Med större företag avses företag med över 250 anställda och en omsättning över ca . Några större företag bedriver kalkstensbrytning (t.ex. , och ) eller sysslar med annan berg- och stenbrytning (t.ex. och ). Uppskattningsvis 150–200 mindre företag bedriver utvinning av främst andra mineraler än metall, dvs. kalkstensbrytning, annan berg- och stenbrytning, som kross för vägbyggen och annan konstruktion. Med mindre företag avses företag med under 50 anställda och en omsätt- ning . För ett större företag inom gruvindustrin bedöms skattehöjningens andel relaterat till om- sättningen bli relativt låg (0,vid en fiktiv gruvdieselförbrukning om och fiktiv omsättning om ). För ett mindre företag inom t.ex. stenbrytning beräknas skattehöjningens andel relaterat till omsättning bli relativt högre (1,vid en fiktiv gruvdieselförbrukning om och fiktiv omsättning om ). framför att förutsättningarna skiljer sig åt beroende på branschtillhörighet, företagens storlek och uti- från vilken eller vilka verksamhetsorter man verkar på. Flera remissinstanser, däribland och påpekar att skatte- höjningens andel av omsättningen för viss verk- samhet kan uppgå till 2–. Regeringen instämmer i att olika förutsättningar påverkar hur hög andel av omsättningen som skattehöjningen motsvarar. För viss gruvverksamhet i dagbrott kan skattens andel bli något högre jämfört med underjordsgruvor där eldrift används i betydande utsträckning. inom berg- och stenbrytning har sannolikt större möjlighet att vältra över ökade skattekostnader på konsumentledet jämfört med större gruvföretag som bryter metaller som verkar på en internation- ellt konkurrensutsatt marknad. Förslaget bedöms mildra företagens administrativa kostnader något då ingen ansökan om återbetalning behöver göras avseende gruvdiesel. Det är svårt att bedöma vilken effekt som den avskaffade skattenedsättningen får . Fler arbetsmaskiner i gruvindustriell verksamhet drivs numera av el i stället för med diesel. anför att då malm och kalk bryts från olika ställen i täkt och brytningsfronterna flyttas, är det inte möjligt att elektrifiera samtliga transport- sträckor med dagens teknologi. anför vidare att kallt och snörikt klimat ställer specifika krav på fordon och drivmedel och att utveckling av alternativa lösningar tar tid. , och en rad andra av gruvbranschens aktörer framför att elektrifiering inte påskyndas av en höjd skatt. Regeringen anser dock i likhet med och Naturskyddsför- eningen att åtgärden stärker incitamenten för övergång till eldrift och därmed påskyndas denna utveckling.