prop · H603136 · 2019-06-10 00:00:00 — 10.2De årliga beredskapsplanerna och krav på planlagd övnings- och utbildningsverksamhet Regeringens förslag: I de årliga beredskapsplanerna ska programföretagen utöver säkerheten i marknätet särskilt uppmärksamma säkerheten i distribution över internet. och risk- och sårbarhetsanalyser ska avse både fredstida krissituationer och höjd beredskap. De två programföretagen ska ha motsvarande ansvar för utbildning och övning av personalen som övriga delar av totalförsvaret. Den parlamentariska public service-kommitténs bedömning om säkerhet i distribution över internet överensstämmer med regeringens förslag. förslag till justering av beredskapsuppdraget överensstämmer delvis med regeringens förslag. I skrivelse föreslås att alla tre programföretagen ska ha en beredskapsplanering som också omfattar höjd beredskap och ansvar för en planlagd utbildnings- och övningsverksamhet. Remissinstanserna: , och liksom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) tillstyrker kommitténs bedömning att distribution över internet bör beaktas särskilt i de årliga beredskapsplanerna. Programföretagen understryker att ökad säkerhet för internetdistribution 2018/19:136 medför behov av ökade resurser. MSB och framhåller betydelsen av marknätet ur säkerhets- och beredskapssynpunkt. och motsätter sig förslaget om att införa krav på planlagd utbildnings- och övningsverksamhet bl.a. därför att detta innebär alltför detaljerad styrning. Företagen har inget att invända mot att risk- och sårbarhetsanalysen också ska omfatta höjd beredskap. MSB tillstyrker förslaget och föreslår att företagens samverkan med myndigheten ska förstärkas. Skälen för regeringens förslag Ökat fokus på distribution över internet i programföretagens beredskapsplaner Programföretagens distribution i marknätet bedöms ha hög tillgänglighet och en hög grad av redundans vilket ger möjlighet att säkerställa sändningar med få avbrott och störningar. Kommittén konstaterar att beredskapskraven har bidragit till marknätets höga tillgänglighet. I marknätet finns bl.a. resurser i form av dubbla elförsörjningssystem och även andra säkerhets- och beredskapsrelaterade aspekter är tillgodosedda. Kommittén konstaterar att det är svårt att jämföra driftssäkerhet för olika distributionsplattformar men att marknätet har fördelen att allmänhetens mottagning av utsändningarna kan ske med enklare utrustning, särskilt när det gäller radio. MSB konstaterar att tillhandahållande av program via internet inte kan likställas med marknätet ur beredskapssynpunkt. Regeringen delar bedömningen att kravet på 99,8 procents befolkningstäckning i marknäten inte bara motiveras av mediepolitiska skäl, vilket framgår i avsnitt 5.1 om distribution, utan också har stor betydelse för företagens roll i totalförsvaret. aktualiseras betydelsen av alternativa distributionsformer för krisinformation och beredskapskrav i och med att allt fler enbart tar del av public serviceutbudet via andra distributionsformer än marknätet. Försvarsberedningen konstaterar att det är av största vikt att säkerställa att infrastrukturen för företagens utsändning av radio och tv även är robust (Ds 2017:66). I likhet med Försvarsberedningen anser kommittén att det finns skäl att uppmärksamma hur de senaste årens teknikutveckling påverkar säkerhets- och beredskapsfrågorna. Regeringen delar kommitténs bedömning att det är värdefullt med en närmare analys av internetdistributionen ur ett beredskaps- och säkerhetsperspektiv. Företagens risk- och sårbarhetsanalyser bör därför inkludera internetbaserad distribution och företagens arbete bör redovisas i de årliga beredskapsplanerna. Beredskapsplanering för höjd beredskap i och beredskapsplanering ska baseras på en risk- och sårbarhetsanalys för att så långt möjligt undvika avbrott infördes . togs kravet bort på en beredskapsplanering för höjd beredskap. propositionen Viktigare än någonsin! Radio och TV i allmänhetens tjänst 2007–2012 (prop. 2005/06:112) med Regeringen noterade att precis som för statliga Prop. 2018/19:136 myndigheter, kommuner och landsting är det väsentliga för programföretagen att planera för hur produktions- och driftsstörningar ska undvikas vid olika typer av kriser. Därmed fanns inte längre behov av att upprätta specifika planer för verksamheten under höjd beredskap. Som en följd av regeringens arbete med ett återupptaget civilt försvar anser regeringen att de två programföretagens risk- och sårbarhetsanalyser och därigenom deras beredskapsplaner återigen specifikt bör inkludera situationer där höjd beredskap råder. På samma sätt som innan kravet togs bort 2007 bör uppdraget för programföretagen spegla de förutsättningar som gäller för samhällets övriga beredskapsplanering. För att och ska fungera som en del i totalförsvaret bör företagens beredskapsplanering omfatta både fredstida kriser och situationer med höjd beredskap. Regeringen anser att Utbildningsradios beredskapsarbete inte bör omfatta höjd beredskap. En planlagd utbildnings- och övningsverksamhet i och I skrivelse föreslås att programföretagens ansvar för utbildning och övning bör tydliggöras i uppdraget. Kravet bör utformas för att motsvara de krav som finns på bevakningsansvariga myndigheter enligt förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap. och invänder mot förslaget och anser att det innebär en detaljstyrning som är främmande för hur uppdragen formuleras i övrigt. Företagen påtalar vidare att en kvalificerad övnings- och utbildningsplanering pågår i företagen. Regeringen håller med om att uppdraget ska ges i form av allmänna krav utan detaljreglering. Som framgår ovan finns det också anledning att skilja på kraven på och å ena sidan, och För och finns goda skäl att tydliggöra vikten av en planlagd utbildnings- och övningsverksamhet på samma sätt som för andra aktörer i totalförsvaret. Genom ett sådant explicit krav blir det tydligt att tillräckliga resurser ska allokeras och naturligare att utbildningar och övningar kan utformas gemensamt med andra relevanta aktörer. En sådan utbildnings- och övningsverksamhet kan med fördel ske i samverkan med MSB. Det nya kravet på planlagd utbildning och övning bör också ses i ljuset av att försvarsberedningen särskilt uppmärksammat behovet av att företagen övar för höjd beredskap för att säkerställa en viktig basförmåga i det psykologiska försvaret. För vars verksamhet inte är en del av totalförsvaret finns inte samma skäl för uttryckliga krav på planlagd övning och utbildning. Det bör understrykas att kraven på Utbildningsradios beredskapsplanering därigenom inte är avsedda att ändras i relation till vad som gäller under nuvarande tillståndsperiod. Beredskapsplanering, övning och utbildning med syfte att undvika störningar i verksamheten under fredstida kriser är således fortsatt en viktig uppgift för . 2018/19:136 10.3 Meddelanden av vikt för allmänheten Regeringens bedömning: och bör liksom tidigare kostnadsfritt sända meddelanden som är av vikt för allmänheten om en myndighet begär det. tidigare se till så att meddelandena får en lämplig utformning. Den parlamentariska public service-kommittén har inte haft i uppdrag att lämna förslag i denna del. beredskapsuppdraget behandlar inte frågan. Remissinstanserna: I sina remissvar på betänkandet från den remissinstanser, bl.a. Funktionsrätt och Myndigheten för Delaktighet, vikten av att VMA är tillgängligt för personer med Hela ska leva påpekar den viktiga roll public service har som informationskanal i händelse av kris och vikten av att den fungerar i hela landet. bör förtydligas och snävas in till att enbart omfatta VMA. Skälen för regeringens bedömning: och Television ska enligt nuvarande utformning av beredskapsuppdraget kostnadsfritt sända meddelanden som är av vikt för allmänheten om en myndighet begär det. Det är upp till företagen att ge meddelandet en lämplig utformning så att det inte genom sin omfattning eller på annat sätt inverkar menligt på programverksamheten. Radio och i Överenskommelsen angående varnings- och informationssystemet Viktigt meddelande till allmänheten (VMA), ett system som MSB ansvarar för och som SOS Alarm administrerar. överenskommelsen med MSB ska och sända VMA-meddelanden (VMA-varningsmeddelande och VMA- har ett särskilt uppdrag att utforma de VMA som sedan sänds och tillhandahålls av programföretagen. och understryker vikten av att VMA når hela landet och är tillgängligt också för personer med framhåller att företaget avser undersöka möjligheten att utöka nyhets- och informationsansvaret online i nästa avtal med MSB om VMA. Utöver VMA-meddelanden sänder också andra myndighetsmeddelanden i form av korta informationsfilmer i det tablålagda programmet Anslagstavlan. omfattningen av sådana myndighetsmeddelanden som inte är VMA- meddelanden begränsad, liksom antalet tittare som tar del av programmen. Företaget anser därför att uppdraget att sända meddelanden som är av vikt för allmänheten bör begränsas så att det enbart pekar ut VMA- Regeringen delar bedömning att kravet på att sända myndighetsmeddelanden i första hand bör syfta på VMA-meddelanden. Övriga myndighetsmeddelanden som programföretagen sänder har i många fall inte någon direkt koppling till beredskapskraven, även om de kan motiveras av andra delar av public service-uppdraget. som utnyttjat för att kommunicera med Prop. 2018/19:136 allmänheten t.ex. i programmet Anslagstavlan har dock inte getts möjlighet att ge sin syn på ett förändrat uppdrag. Därför bör uppdraget inte skrivas om så att det enbart syftar på VMA-meddelanden, även om det är dessa som i första hand avses. 10.4Programföretagens uppdrag och organisation vid höjd beredskap Regeringens bedömning: De bestämmelser om programverksamheten som finns i programföretagens sändningstillstånd och medelsvillkor bör på samma sätt som vara vägledande också vid fredstida krissituationer eller höjd beredskap. Så som gäller bör och vid högsta beredskap utgöra självständiga organisationer med totalförsvarsuppgifter och lyda direkt under regeringen. Utbildningsradios resurser bör då tillföras och . Om skärpt beredskap råder bör regeringen även i fortsättningen kunna förordna om samma omställning som vid högsta beredskap. Regeringens förslag: I beredskapsuppdraget ska tydliggöras att regeringens möjligheter att vid skärpt beredskap förordna om samma omställning som vid högsta beredskap enbart ska utnyttjas om regeringen ser särskilda behov av detta. Det ska också tydliggöras att och så långt som möjligt ska kunna bibehålla de fredstida strukturerna även vid höjd beredskap. Den parlamentariska public service-kommittén har inte haft i uppdrag att lämna förslag i denna del. beredskapsuppdraget innehåller ingen bedömning eller förslag i denna Remissinstanserna: , och anser att uppdraget vid höjd beredskap bör ses över för att inte riskera att stå i strid med företagens grundläggande Skälen för regeringens bedömning och förslag: Enligt nuvarande beredskapsuppdrag ska och utgöra självständiga organisationer med totalförsvarsuppgifter och lyda direkt under regeringen om högsta beredskap råder i landet. Utbildningsradios resurser ska i en sådan situation tillföras Vid höjd beredskap där beslut inte fattats om högsta beredskap (vilket innebär att det råder skärpt beredskap), kan regeringen förordna att samma sak ska gälla. Det framgår också av programverksamhet som finns i tillståndsvillkor och anslagsvillkor ska vara vägledande också vid höjd beredskap. Som framgår av avsnitt 10.1 finns en stor samsyn om den betydelse som och har för landets civila försvar. försvarsbeslutet slås fast att det psykologiska försvar som ska byggas upp som en del av totalförsvaret syftar till att så långt som möjligt under 2018/19:136 störda förhållanden säkerställa ett öppet och demokratiskt samhälle med åsiktsfrihet och fria medier. Detta stämmer väl överens med den inriktning som lades fast för mediernas beredskap genom propositionen Radio och TV under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred (prop. 1996/97:158). Där framhålls vikten av att upprätthålla allmänhetens förtroende för de viktigaste informations- och nyhetskanalerna om landet är hotat eller angripet. Det konstateras att snabbhet och uthållighet är egenskaper hos etermedierna som gör dem särskilt värdefulla som informationsmedier i krigs- och krissituationer. I propositionen konstateras vidare att för att upprätthålla förtroendet och företagens effektivitet ska den fredstida strukturen inom radion och televisionen bibehållas så långt möjligt även under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. De fredstida, grundlagsfästa principerna om yttrande- och informationsfrihet ska gälla även när höjd beredskap råder i landet. Även i Försvarsberedningens rapport (Ds 2017:66) understryks särskilt att det psykologiska försvaret måste ta sin utgångspunkt i att bevara det öppna samhällets fria kunskaps- och informationsutbyte. Fria och oberoende medier framhålls som nyckelaktörer för att upprätthålla förtroendet för samhällets institutioner och företrädare. Försvarsberedningen noterar dock att det i sammanhanget är viktigt att skilja på public service-företagens granskande roll och uppdraget att förmedla information i kris och krig och påpekar att det är viktigt att företagen upprättar konkreta planer för sina totalförsvarsuppgifter. , och anser att uppdraget vid höjd beredskap bör ses över för att inte riskera att stå i strid med företagens grundläggande oberoende. Programföretagen anser att det inte går att förena det krav på oberoende som är en grundläggande förutsättning för public service med en skrivning om att företagen ska lyda direkt under regeringen vid högsta beredskap. Företagen ifrågasätter också om skrivningen är förenlig med yttrandefrihetsgrundlagens krav på mediernas oberoende. Regeringen anser att den nuvarande inriktningen för och verksamhet vid höjd beredskap bör kvarstå. Företagen är centrala aktörer inom totalförsvaret med viktiga uppgifter om landet försätts i höjd beredskap. är det avgörande att allmänhetens förtroende för verksamheten kan upprätthållas också vid höjd beredskap eftersom det höga förtroendet är en viktig del av verksamhetens värde för totalförsvaret. Som företagen framhåller är det redaktionella oberoendet en central förutsättning för detta förtroende. framgår det av sändningstillstånden för och att de bestämmelser om programverksamheten som ingår i uppdraget i övrigt ska vara vägledande också vid höjd beredskap. Enligt regeringen bör det även i tillstånden tydligt framgå att företagen så långt möjligt ska ha möjlighet att bibehålla de fredstida strukturerna även under höjd beredskap. Ett sådant tillägg i tillstånden innebär också att det blir tydligare att företagens uppdrag i sin helhet är av betydelse vid höjd beredskap och bidrar därmed till att koppla beredskapsuppdraget närmare public service-uppdraget. Om regeringen fattar beslut om höjd beredskap innebär det att står inför en så utomordentligt allvarlig situation att den offentliga verksamheten inskränks till den verksamhet som ingår i totalförsvaret. Det yttersta målet för verksamheten är då att under regeringens ledning försvara gränser och nationsbildning. För att och ska säkerställas tillräckliga resurser, inklusive krigsplacering av centrala medarbetare, är det därför viktigt att det inte finns några tvivel om företagens uppdrag vid höjd beredskap eller om deras roll i totalförsvaret. Regeringen anser att det planläggningsarbete som sker genom att det civila försvaret nu återuppbyggs i lämpliga delar också bör omfatta public service-företagen. Det är dock viktigt att det sker i en form som respekterar företagens oberoende. Regeringen har beslutat om direktiv till en utredning om en ny myndighet för psykologiskt försvar (dir. 2018:80). Utredningen ska analysera och lämna förslag på uppgifter som den nya myndigheten ska ansvara för, hur verksamheten ska vara utformad och hur myndigheten ska samverka med de aktörer som bedöms ha eller bör ha uppgifter inom det psykologiska försvaret. Enligt direktivet ska utredaren bl.a. ge förslag på hur den nya myndigheten ska stödja mediernas beredskapsplanering. I avvaktan på den nya myndigheten är det viktigt att programföretagen tillsammans med regeringen och MSB inleder ett arbete för att bättre klargöra företagens roller i händelse av höjd beredskap. Ett första steg är att företagens risk- och sårbarhetsanalyser och beredskapsplanering också omfattar sådana situationer (se avsnitt 10.2). Public service-företagen har invänt mot den möjlighet som dagens sändningstillstånd ger regeringen att förordna att vad som gäller för situationer då landet befinner sig i högsta beredskap också ska gälla för andra situationer med höjd beredskap (skärpt beredskap). Enligt lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap råder det högsta beredskap om är i krig. Om är i krigsfara eller om det råder sådana utomordentligt allvarliga förhållanden som är föranledda av att det är krig utanför gränser eller av att har varit i krig eller krigsfara, får regeringen besluta om skärpt eller högsta beredskap. Även ett beslut om skärpt beredskap innebär alltså en extraordinär situation då regeringen kan ha samma behov som vid högsta beredskap. Regeringen gör dock bedömningen att det kan finnas skäl att klargöra i sändningstillstånden att regeringens möjligheter att vid skärpt beredskap förordna om samma omställning av public service-företagen som vid högsta beredskap enbart bör utnyttjas om regeringen ser särskilda behov av detta. Utbildningsradios resurser bör även fortsättningsvis tillföras och vid högsta beredskap. Vid skärpt beredskap kan regeringen besluta om detta. bör i dialog med de två andra programföretagen säkerställa att det finns förutsättningar för en sådan organisationsförändring om detta skulle inträffa. finansieras public service med en public service-avgift. Avgiften betalas av den som är obegränsat skattskyldig, har fyllt och har en beskattningsbar förvärvsinkomst. Avgiften uppgår till av den beskattningsbara inkomsten upp till ett tak. är taket per person och år. Det är som ansvarar för att ta in avgiften. Liksom tidigare förvaltas avgiftsmedlen på ett särskilt konto i Riksgälden separerat från den övriga statsbudgeten. Kontot förvaltas av Kammarkollegiet. Avgiftsmedlen ska enligt 1 § lagen (2018:1893) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst finansiera radio- och tvverksamhet och verksamhet som är direkt anknuten till den och får inte användas till någon annan verksamhet. beslutar om tilldelningen av medel till programföretagen. Av samma lag följer att beslut om tilldelning av medel som fattas inför en tillståndsperiod ska avse hela . Även regeringens beslut om villkoren för att använda avgiftsmedlen ska avse hela perioden. ska därefter, i enlighet med beslutet som gäller för hela tillståndsperioden, tilldela programföretagen medel. 11.1Medelstilldelning 2020–2025 Regeringens förslag: Tilldelningen av avgiftsmedel för tillståndsperioden –2025 fastställs enligt följande. tilldelas 3 , 5 och . Därefter ska medelstilldelningen till respektive företag höjas . Den parlamentariska public service-kommitténs förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som uttalat sig tillstyrker eller är i huvudsak positiva till förslaget, bl.a. , Film och KLYS. har i ett kompletterande budgetunderlag påtalat att de ökade resurser som kommitténs förslag innebär behövs bl.a. för ett stärkt säkerhets- och beredskapsarbete, ökande distributionskostnader och kvalitetshöjningar inom drama, fakta och barnprogram till följd av en ökande global konkurrens. Ett fåtal remissinstanser, bl.a. och , förespråkar en generellt högre tilldelning än kommitténs förslag. Flera organisationer som företräder olika intressegrupper anser att medelstilldelningen bör vara högre i syfte att stärka en viss verksamhet eller att viss verksamhet prioriteras inom ramen för den föreslagna medelstilldelningen. 2018/19:136 Unga med synnedsättning t.ex. efterfrågar ökade satsningar på tillgänglighetstjänster medan – Tornionlaaksolaiset, Frantzwagner sällskapet och vill se ökade medel till . ursprungligen tillstyrkte kommitténs förslag har i kompletterande budgetunderlag äskat om en betydligt högre tilldelning av medel än äskar bl.a. om i nivåhöjning för att stärka det lokala uppdraget och i en engångssatsning för att utveckla tekniken Next Generation. efterfrågas en öronmärkt tilldelning av medel för kostnader kopplade till Berwaldhallen, och . bakgrund av att av företagens kostnader är lönerelaterade anser därutöver att den årliga uppräkningen bör vara . påtalar i sitt budgetunderlag att kommitténs förslag till medelstilldelning inklusive en tvåprocentig uppräkning är en grundförutsättning för att ska kunna behålla nuvarande nivå och omfattning av utbudet. För att utvecklas vidare t.ex. inom medie- och informationskunnighet, språkstärkande utbud för nyanlända och för ökad samverkan äskar företaget om en nivåhöjning på utöver kommitténs förslag. Ett flertal av de kommersiella medieföretagen, bl.a. , MittMedia, och Com Hem, avstyrker förslaget och efterfrågar bättre kontroll över hur medlen används. förslaget att företagen ska få behålla de medel som tidigare använts för att bekosta Radiotjänst i och anser att en tvåprocentig uppräkning enbart bör genomföras om programföretagen kan presentera en plan för hur medlen ska användas för kärnan i uppdraget. (Discovery) och () anser att den bristande kontrollen av hur resurserna används innebär att finansieringen av public service strider mot . Media, , Discovery, och TU – Medier i anser att en automatisk höjning av medelstilldelningen förskjuter styrkeförhållandena till programföretagens fördel i förhållande till kommersiella medier på en redan konkurrensutsatt tv-marknad. Skälen för regeringens förslag Digitaliseringen och globaliseringen av medielandskapet har fått stora konsekvenser för den svenska mediemarknaden. digital distribution och en växande global konkurrens, såväl om annonsintäkter som publikens uppmärksamhet, påverkar alla svenska I propositionen Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service (prop. 2017/18:261) bedömde regeringen, i enlighet med den parlamentariska public service-kommitténs bedömning i delbetänkandet Finansiering av public service – för ökad stabilitet, legitimitet och stärkt oberoende (SOU 2017:79), att public service är en kollektiv nyttighet som har ett demokratiskt värde för hela samhället. förutsättning för detta är en långsiktig och stabil finansiering som garanterar verksamhetens oberoende. Kommitténs och programföretagens beskrivningar av vilka faktorer som kommer att innebära högre kostnader för public service kommande år är i hög grad samstämmiga. Det handlar framför allt om fyra faktorer: •Säkerhet och beredskap. Till följd dels av ett förändrat säkerhetspolitiskt läge och en ökning av antalet hot riktade direkt mot programföretagens verksamheter och anställda, ställs allt högre krav på företagens beredskapsarbete och på deras förmåga att hantera olika säkerhetsincidenter. Insatser behövs också för att så långt det är möjligt garantera en lika hög nivå av säkerhet och redundans i den digitala miljön som i traditionella distributionsformer. I och med att en växande andel av publiken tar del av public service-utbudet via olika internetbaserade plattformar ökar distributionskostnaderna, dels eftersom företagen måste upprätthålla parallella distributionssystem, dels eftersom kostnaden för distribution via internet ökar ju fler som tar del av sändningarna. Detta till skillnad från när det gäller distributionen i marknätet där kostnaden inte påverkas av antalet användare. bedöms de framtida kostnaderna för marknätet vara osäkra. Om andra medieföretag skulle lämna marknätet kan programföretagen behöva stå för en större del av fasta kostnader för att upprätthålla en räckvidd på av den fast bosatta befolkningen.