prop · H603101 · 2019-04-15 00:00:00 — -23,5 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom -4,4 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares -90,0 -72,2 Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och -5,7 Allmän miljö- och naturvård -31,3 -13,6 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 B i l a ga 5 Realekonomisk fördelning – Räntor och finansiella transaktioner per utgiftsområde –2018 -5,0 -7,8 Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet -6,2 -8,9 -0,9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -5,5 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och -6,8 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn -62,3 Jämställdhet och nyanlända invandrares -37,0 -9,8 Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och -65,0 Allmän miljö- och naturvård -34,6 -1,4 Areella näringar, landsbygd och livsmedel -19,8 -5,1 Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 B i l a ga 5 Antal statligt anställda 2014–2018, (kvinnor respektive män) 1Anställda med en omfattning understigande av heltid ingår inte. utgjorde de knappt 4 700 personer. Betings -, dag- eller tim-anställda m.fl. ingår inte heller. De utgjorde ca 13 900 personer 2018. Antal statligt anställda 2014–2018 fördelade på åldersgrupper och kön (procentuell andel) Antal och procentuell fördelning Antal statligt anställda 2014–2018 fördelade på sektorer och kön (procentuell andel) Antal och procentuell fördelning 1Affärsverk och infrastruktur. 2Universitet och högskolor. Miljö, teknik och jordbruk, men även arbetsliv, omsorg och utbildning samt länsstyrelser, oc h stabsmyndigheter. I de konsoliderade resultat- och balans- räkningarna och finansieringsanalysen ingår samtliga myndigheter, inklusive affärsverken, under och regeringen med undantag för och allmänna pensionsfonderna samt premiepensionssystemets tillgångar och skulder inklusive avkastningen på dessa medel. Dessutom ingår och fonder och andelar som redovisas av myndigheter enligt ovan. Andelar i hel- och delägda företag och fonderna tas inte upp separat i denna bilaga. Information om andelarna framgår i not 26 medan de viktigaste fonderna framgår i not 42. De myndigheter som ingår i årsredovisningen för staten finns med i nedanstående förteckning. Eftersom förteckningen anger de myndigheter som de finansiella dokumenten omfattar, ingår inte nämndmyndigheter och liknande vars ekonomiska utfall redovisas av en annan myndighet. (myndigheten bytte namn till prövning ) Delegationen mot segregation (myndigheten startade ) P R O P . 2 0 18 / 1 9: 1 0 1 B i l a ga 6 för hälsa, arbetsliv och välfärd för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för levande historia Försvarshögskolan Försvarsmakten Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen Inspektionen för socialförsäkringen Inspektionen för vård och omsorg P R O P . 2 0 18 / 1 9: 1 0 1 B i l a ga 6 (myndigheten startade ) (myndigheten startade ) (myndigheten startade ) Myndigheten för familjerätt och föräldraskaps- Myndigheten för press, radio och tv Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Myndigheten för stöd till trossamfund Myndigheten för tillgängliga medier Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Lotteriinspektionen (myndigheten bytte namn (myndigheten upphörde och har ersatts av som startar i (myndigheten upphörde och har ersatts av som startar ) i (myndigheten upphörde och har ersatts av som startar ) i (myndigheten upphörde och har ersatts av som startar ) i (myndigheten upphörde och har ersatts av som startar ) i (myndigheten upphörde och har ersatts av som startar ) Rådet för Europeiska socialfonden i S Sameskolstyrelsen , affärsverk skolmyndigheten Statens centrum för arkitektur och design Statens inspektion för försvarsunderrättelse- verksamheten P R O P . 2 0 18 / 1 9: 1 0 1 B i l a ga 6 Statens maritima museer (myndigheten bytte namn till Statens maritima och transport- historiska museer ) Statens museer för världskultur Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll arbete för europapolitiska studier geologiska undersökning Säkerhetspolisen (redovisas i begränsad omfattning) P R O P . 2 0 18 / 1 9: 1 0 1 B i l a ga 6 Tillgång som är avsedd för stadigvarande bruk eller innehav. Det är avsikten med innehavet, och inte tillgångens natur, som är avgörande för om tillgången ska klassificeras som anläggnings- tillgång eller omsättningstillgång. Med stadig- varande bruk eller innehav avses tillgångar som innehas . Anläggningstillgångar delas upp i immateriella, materiella och finansiella anläggningstillgångar. Utgiften för en tillgångs köp eller tillverkning. I anskaffningsvärdet ska räknas in samtliga utgifter för att få tillgången på plats och i skick för att utnyttjas i enlighet med syftet med anskaff- ningen. En metod som används för att redovisa och värdera anläggningstillgångar i balansräkningen. Metoden innebär att en anläggningstillgång initialt tas upp till anskaffningsvärdet. Det bokförda värdet minskar sedan löpande under tillgångens nyttjandeperiod med avskrivningar och nedskrivningar. Se även Kapitalandels- metoden. Utgiftspost på statens budget som fattar beslut om. anslagsbeslut inne- bär att regeringen bemyndigas att och under vissa villkor använda anvisade medel till de av angivna ändamålen. Anslaget an- visas av till regeringen. Därefter tilldelar regeringen anslagsmedel till myndigheter. Rege- ringen kan underindela anslagen i anslagsposter och delposter. Samtliga anslag i statens budget är ramanslag. Se vidare Ramanslag. Kvarstående anslagsmedel på ramanslag vid budgetårets slut. Se vidare Ramanslag. Totalt tilldelade medel beräknas som summan av an- visade medel enligt statens budget för ett aktuellt budgetår och kvarstående medel , s.k. ingående anslagsbehållningar. De tilldelade medlen kan förändras under budgetåret, dels genom anvisade eller minskade medel på ändringsbudget, och dels genom indragningar enligt regeringsbeslut. S k r . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 1 B i l a g a 7 vårpropositionen görs en prognos över föränd- ringen av anslagsbehållningar för . Detta redovisas under posten Minskning av anslagsbehållningar. Ett tillåtet överskridande på ett ramanslag som förs över till kommande budgetår och som därmed minskar totalt disponibelt belopp. Se vidare Ramanslag. Outnyttjade medel på ramanslag, som inom vissa gränser får överföras till kommande budgetår. Se vidare Ramanslag. Befintliga förpliktelser som inte redovisas som skuld eller avsättning på grund av att det inte är troligt att de kommer att regleras, eller på grund av att deras storlek inte kan beräknas med till- räcklig tillförlitlighet. Det kan också vara möjliga förpliktelser, dvs. det är osäkert om det före- kommer en förpliktelse eller inte. Ansvarsförbin- delser benämns i vissa fall eventualförpliktelser, bl.a. i flera internationella redovisningsrekom- mendationer, men detta har inte alltid exakt samma betydelse. Ansvarsförbindelser redovisas ”inom linjen” i (anslutning till) balansräkningen men de tas inte med i balansräkningens belopps- kolumner och räknas inte in i balanssumman. Garantiåtaganden utgör de största ansvarsför- bindelserna i staten. Ersättning som betalas för en motprestation. Om inget annat har beslutats ska avgifter inom staten beräknas så att de helt täcker verksamhetens kostnader, såväl direkta som indirekta (full kostnadstäckning). Post på balansräkningens skuldsida för för- pliktelser som är osäkra till belopp och/eller tidpunkt då de ska infrias. Detta till skillnad från poster som redovisas som skulder, som i princip är säkra såväl till belopp som till tidpunkt för infriande. Dokument i årsredovisningen som visar den redovisande enhetens ekonomiska ställning på bokslutsdagen, uttryckt i tillgångar, skulder och S k r . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 1 B i l a g a 7 Tillgångs- och skuldsidans summor är lika stora. Tillgång som innehas för civilt eller militärt beredskapsändamål. Tillgångar för civilt bered- skapsändamål kan utgöras av t.ex. läkemedel och räddningsutrustning. Tillstånd som en statlig myndighet behöver för att få ingå ekonomiska åtaganden som kommer att belasta framtida anslag. Ersättning som lämnas eller mottas utan direkt motprestation. Däremot kan villkor finnas för erhållande av bidraget. I statlig redovisning sam- manfaller begreppet vanligen med transferering. Se även Transferering. Princip som innebär att inkomster och utgifter hänförs (periodiseras) till den räkenskapsperiod de hör till och intäkts- respektive kostnadsförs. Avgörande är när en prestation utförs eller när resursförbrukning sker, inte när den faktureras eller regleras likvidmässigt. Det värde som en tillgång eller skuld är upptagen till i balansräkningen. Det kan avvika från marknadsvärdet eller anskaffningsvärdet. Bokfört värde benämns i vissa sammanhang som redovisat värde. Bruttonationalinkomst (BNI) Summa av bruttonationalprodukten och faktor- inkomster till och från utlandet, t.ex. löner, aktieutdelningar, räntor. Bruttonationalprodukten (BNP) Värdet av alla varor och tjänster som produceras i ett land . Redovisningsmetod som innebär att inkomster och utgifter, intäkter och kostnader eller till- gångar och skulder redovisas var för sig, dvs. de kvittas inte mot varandra. Motsatsen är netto- redovisning, vilket innebär att endast skillnaden mellan respektive begreppspar redovisas, dvs. kvittas mot varandra. Statens inkomster och utgifter ska budgeteras och redovisas brutto. Skillnaden mellan statens utgiftstak och de takbegränsade utgifterna i statens budget och ålderspensionssystemet. Se vidare Utgiftstak för staten och Takbegränsade utgifter. Denna margi- nal utgör en buffert för högre utgifter än beräk- nat. som utgiftstaket omfattar kan såväl den samhällsekonomiska utvecklingen som konsekvenserna av redan fattade beslut bli annorlunda än vad som förväntats. Det kan t.ex. bero på högre arbetslöshet, lägre BNP-tillväxt eller högre utgifter till följd av beteendeför- ändringar. Ett negativt saldo i statens budget som upp- kommer då utgifterna är större än inkomsterna. Ett budgetunderskott är per definition lika med statens lånebehov. Se vidare Statens budgetsaldo. Ett positivt saldo i statens budget som upp- kommer då inkomsterna är större än utgifterna, vilket innebär att staten kan amortera på stats- skulden. Se vidare Statens budgetsaldo. Ett samlingsnamn för ett flertal olika finansiella instrument som bl.a. används av Riksgälds- kontoret för att hantera kurs- och ränterisker avseende statsskulden. Vanliga derivatinstrument är optioner, terminer och skuldbytesavtal (eng. swaps). granskning av effektiviteten i den statliga verksamheten. Granskningen ska främja ett effektivt verkställande av politiska beslut och användande av skattemedel. Skillnaden mellan det bokförda värdet av tillgångarna och skulderna i en balansräkning, dvs. nettoförmögenheten eller kapitalbehåll- ningen. Det egna kapitalet i ett företag består av det kapital som ägarna satsat med tillägg för vinster och avdrag för förluster som stannat i företaget. I årsredovisningen för staten benämns det egna kapitalet Nettoförmögenhet. Alla förändringar i storleken och samman- sättningen av statens/myndigheternas tillgångar, skulder eller kapital. Dessa förändringar beror på statens/myndigheternas ekonomiska relationer med omvärlden, såsom in- och utbetalningar samt uppkomna fordringar och skulder. Ekonomisk händelse kan jämställas med begreppet affärs- händelse som används i näringslivet. Ett moment i upprättandet av en konsoliderad redovisning/koncernredovisning. I årsredovis- ningen för staten innebär eliminering att fordringar och skulder samt transaktioner mellan myndigheter (även affärsverk) liksom därmed sammanhängande orealiserade vinster tas bort för att ge en rättvisande bild av statens ekonomiska resultat och ställning. Finansiell anläggningstillgång Anläggningstillgång som utgörs av t.ex. aktier, andra andelar och obligationer där syftet med innehavet är varaktigt. Se även Anläggnings- tillgång. Skillnaden mellan reala inkomster och reala utgifter för respektive sektor i nationalräken- skapssystemet. Den offentliga sektorns finansi- ella sparande, dvs. sparandet för staten, kommunerna och ålderspensionssystemet, är ett viktigt mått i den ekonomiska politiken. Se vidare Överskottsmål. Dokument i årsredovisningen som visar tillförda och använda medel i statens verksamhet. Finan- sieringsanalysen visar hur statens likvida ställning på total nivå, dvs. statens nettoupplåning, har förändrats . Förändringen delas in i avsnitten statens verksamhet, investeringar, utlåning och finansiella aktiviteter. Se vidare Statens nettoupplåning. Post på balansräkningens tillgångssida. Ford- ringar delas upp på kortfristiga och långfristiga. Kortfristiga fordringar är fordringar som förfaller . Långfristiga fordringar utgörs av fordringar som förfaller . S k r . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 1 B i l a g a 7 Inkomster från varor eller tjänster som bokförts men som ännu inte levererats till köparen. Beloppet tas upp som skuld i bokslutet för att intäktsredovisas kommande år när prestationen utförs. Utgifter för varor eller tjänster som bokförts men som ännu inte levererats från säljaren. Beloppet tas upp som tillgång i bokslutet för att kostnadsredovisas kommande år när prestationen erhålls. Exempel är hyror som ofta betalas kvartalsvis i förväg. Utgångspunkt för bokföring som finns uttryckt i lagar, förordningar, övriga regeringsbeslut samt av ESV utfärdade föreskrifter och allmänna råd och utfyllande tolkningar av dessa bestämmelser. Immateriell anläggningstillgång Anläggningstillgång som saknar fysisk substans. Det är huvudsakligen utgifter för utveckling samt licenser för datorprogram och liknande rättig- heter som tas upp (aktiveras) som immateriella anläggningstillgångar i balansräkningen. En av förutsättningarna för att aktivera dessa utgifter är att de beräknas bli av väsentligt värde för verksamheten . Se även Anläggningstillgång. Ekonomisk händelse då pengar överförs från en ägare till en annan. Den kan avvika från tidpunkten för intäkt eller inkomst. Åtgärd enligt vilken regeringen får besluta att medel på ett anvisat anslag inte ska användas. Bestämmelser om detta finns i budgetlagen (2011:203) och anslagsförordningen (2011:223). En ekonomisk händelse genom vilken ett värde av finansiell natur tillförs myndigheten. Till skillnad från intäkt kan inkomst avse flera redovis- ningsperioder och behöver inte öka myndig- hetens/statens nettoförmögenhet. Begreppet an- vänds i vissa fall som ett sammanfattande begrepp för statens intäkter, inkomster och inbetalningar. S k r . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 1 B i l a g a 7 Inkomstpost på statens budget där myndigheten redovisar inkomster (i generell mening, dvs. även intäkter och inbetalningar) som den inte själv får disponera, exempelvis skatter. På inkomsttitel redovisas sådana statsinkomster som inte är specialdestinerade för en viss verksamhet utan kan finansiera vilka utgifter som helst. Att mot inkomsttitel och/eller till statens central- konto i redovisa respektive betala medel som inte får behållas av myndigheten. Vanligen avser det inbetalning av skatter, över- skott från verksamheten eller offentligrättsliga avgifter. Transaktioner och andra poster (fordringar, skulder etc.) inom exempelvis en koncern. I års- redovisningen för staten är interna mellan- havanden de transaktioner och andra poster mellan de myndigheter som ingår i den beslutade avgränsningen av staten. Det bruttoinflöde av ekonomiska fördelar eller servicepotential som uppstår i verksamheten och som ökar myndig- hetens/statens nettoförmögenhet. I relation till begreppet inkomst kan intäkt ses som inkomsten hänförd till den tidsperiod under vilken den har upparbetats eller blivit intjänad, dvs. En av flera metoder för att konsolidera dotter- och intresseföretag. Enligt kapitalandelsmetoden redovisas en investering initialt till sitt anskaff- ningsvärde. Det bokförda värdet ökas eller minskas därefter med företagets vinster eller förluster, för att avspegla myndighetens andel av företaget. Metoden ska användas för hel- och delägda företag där staten äger av aktierna eller andelar. Se även Anskaffnings- värdemetoden. Kassamässig redovisning mot statens budget Redovisningsprincip som innebär att redovisning mot anslag och inkomsttitlar på statens budget görs vid betalningstillfället. Skillnaden mellan å ena sidan saldot mellan anslag och inkomsttitlar på statens budget och å andra sidan saldot mellan ut- och inbetalningar på statens centralkonto i . När redovis- ning mot anslag görs kostnadsmässigt eller utgiftsmässigt kan kassamässiga korrigeringar uppkomma mellan månader och år, om tidpunkten för redovisning mot anslag inte sammanfaller med betalningstidpunkten. För anslag kopplade till ett räntekonto, vilket gäller de flesta förvaltningsanslag, påverkas posten i stället av skillnaden mellan redovisning mot anslag och anslagsmedel överförda till räntekontot. En kassamässig korrigering uppkommer även när tidpunkten för redovisning mot inkomsttitel inte sammanfaller med betalningen. Vidare före- kommer transaktioner över statens centralkonto som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar och omvänt, som leder till kassamässiga korrigeringsposter. Utfallet av den kassamässiga korrigeringen räknas fram som en restpost, men det går att urskilja och även göra prognoser på vissa delposter. Del i upprättande av en koncernredovisning. Konsolidering i staten innebär att myndig- heternas resultaträkningar och balansräkningar läggs samman, efter det att de interna mellan- havandena mellan myndigheter eliminerats. Kostnad är en utgift som redovisas i den period den förbrukas, dvs. en periodiserad utgift. Den period under vilken en skuldförbindelse gäller. Rätt att, med vissa begränsningar, överskrida ett anvisat anslag. Se vidare Ramanslag. Ett internationellt jämförbart system för statist- isk redovisning av hela samhällsekonomin som tas fram enligt regler som är gemensamma inom EU. Ekonomin delas upp på olika sektorer såsom staten, kommunerna, hushållen och företagen. Nationalräkenskaperna används bl.a. för beräk- ningar av BNP. Se vidare Bruttonationalpro- dukten (BNP). S k r . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 1 B i l a g a 7 Skillnaden mellan statens tillgångar och skulder. Om statens skulder är större än tillgångarna innebär det att nettoförmögenheten är negativ. I näringslivet motsvaras nettoförmögenheten av eget kapital. Kostnad för förvaltning av statsskulden, enligt definition. I nettokostnad för statskulden ingår finansiella kostnader och intäkter i in- och utlånings- verksamhet. Ett företags totala försäljning (exklusive moms). I staten menas vanligen de totala intäkterna från skatter (på myndighets- nivån anslag), försäljning, bidrag och andra intäkter. Tillgång i balansräkningen avsedd att omsättas i verksamheten, antingen genom försäljning eller förbrukning. Omsättningstillgångar är oftast avsedda att innehas kortare än . Ett finansiellt instrument som ger rätten att köpa eller sälja en underliggande tillgång till ett i förväg bestämt pris. Se även Termin. Anslagstyp som innebär att kvarvarande medel får överföras till påföljande år som anslags- sparande och att anslaget får överskridas genom utnyttjande av anslagskredit. För myndigheterna är storleken på tillåtet anslagssparande och anslagskredit begränsad genom generella regler och särskilda beslut. Fördelning av utgifter i konsumtion, investering, ränta och transferering. Syftet med den real- ekonomiska fördelningen är dels att ge underlag för nationalräkenskaperna, dels att bättre kunna analysera statens budget. De statliga inrapporte- ringskoderna (S-koderna) utgör basen för den realekonomiska fördelningen. Redovisning mot anslag och inkomsttitlar De utgifter myndigheterna har redovisat mot anslag respektive de inkomster de har redovisat mot inkomsttitel. Begreppen utgifter och in- komster har här en generell betydelse. Redovis- ning mot anslag och inkomsttitlar kan avse såväl kostnader/intäkter som utgifter/inkomster och även betalningar. Se Utgift respektive Inkomst. Del av årsredovisning som i sammandrag visar hur kostnader och intäkter fördelar sig på olika poster och ett saldo av dessa. Saldot benämns årets överskott/underskott och är inget mått på effektivitet eller måluppfyllelse. Skuld- eller fordringspost som periodiserar ut- gifter eller inkomster till kostnader eller intäkter vid avslutningen av en redovisningsperiod. lämnas när bedömer att årsredo- årsredovisningen för staten består periodavgräns- visningen i allt väsentligt är upprättad enligt ningsposterna av upplupna och förutbetalda gällande regelverk och att årsredovisningen ger en kostnader respektive intäkter samt oförbrukade Fördelning av utgifter och inkomster till den period då resursen förbrukats (kostnad) eller då prestationen utförts (intäkt). Typ av obligation utgiven av staten (). Den utgör en kombination av en obligation och en lottsedel där ränta betalas ut i form av vinster. Revisionsberättelse med reservation Revisionsberättelse med reservation lämnas när bedömer att årsredovisningen innehåller felaktigheter som är väsentliga (enskilt eller sammantaget), men som inte är av avgörande betydelse för årsredovisningen. Detta kan bero på felaktig eller utebliven information som kan leda till att en beslutsfattare riskerar att fatta felaktiga beslut baserat på informationen i årsredo- visningen. S k r . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 1 B i l a g a 7 Revisionsberättelse med avvikande mening Revisionsberättelse med avvikande mening lämnas när bedömer att årsredo- visningen innehåller felaktigheter som är väsent- liga (enskilt eller sammantaget), och som har en genomgripande påverkan på årsredovisningen. Detta kan bero på felaktig eller utebliven information som kan leda till att en beslutsfattare riskerar att fatta felaktiga beslut baserat på informationen i årsredovisningen. Revisionsberättelse där revisorn avstår från att uttala sig Revisionsberättelse där revisorn avstår från att uttala sig lämnas när inte kunnat inhämta tillräckliga och ändamålsenliga revisions- bevis och bedömer att möjliga effekter och oupptäckta fel kan vara både väsentliga och genomgripande. Revisionsberättelse med upplysning lämnar en revisionsberättelse med standardutformning men vill ändå genom upplysningen lyfta fram viktig information som den vill fästa läsarens uppmärksamhet på. nettoutlåning in- och utlåning till myndig- heter (även affärsverk), statliga bolag, vissa fonder och eventuellt andra låntagare, som utgör en post på utgiftssidan i statens budget. Posten ingår tillsammans med posten Kassamässig korrigering i statens budget för att budgetsaldot ska motsvara statens lånebehov med omvänt tecken. Se även Kassamässig korrigering. Den period som en årsredovisning omfattar vilken normalt utgörs av 12 månader. Statens räkenskapsår sammanfaller med kalenderår. Årsredovisningens delar ska ge en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och den ekonomiska ställningen. I normalfallet förutsätts att information som lämnas med tillämpning av god redovisningssed också ger en rättvisande bild. Resultat i ett företag före finansiella poster, bokslutsdispositioner och skatt. En befintlig förpliktelse som härrör från inträffade händelser och vars reglering förväntas leda till ett utflöde av resurser. Skulderna i statens konsoliderade balansräkning visar statens för- pliktelser mot andra. Skulder är i princip säkra till sitt belopp och tidpunkten för infriande, till skillnad från poster som redovisas som avsätt- ningar. Skuldbytesavtal (eng. swaps) Ett derivatinstrument som används av Riksgälds- kontoret för upplåningen i utländsk valuta eller för förvaltning av kronskulden.