prop · H60356 · 2019-03-12 00:00:00 — framgår att det är fråga om vilka principer för bestämmande av lön och annan ersättning till de aktuella personerna som bolaget ska tillämpa (prop. 2005/06:186 s. 66). Detta bedöms överensstämma med det som avses med ordet ersättningspolicy i ändringsdirektivet. Uttrycket riktlinjer för ersätt- ning används därför även fortsättningsvis. Bolag som bör omfattas av kraven De nuvarande kraven på riktlinjer för ersättning till ledande befattnings- havare gäller för bolag vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad i , s.k. aktiemarknadsbolag (8 kap. 51 §). omfattar bolag som har aktier upptagna till handel på en reglerad marknad belägen i eller med verksamhet inom en medlemsstat (artikel 1.1). svenska regler som genomför direktivet i den ursprungliga lydelse gäller emellertid även publika aktiebolag som har aktier upptagna på en mot- svarande marknad utanför EES. Det är en vidare krets av bolag än aktie- marknadsbolag, och bestämmelserna i aktiebolagslagen om riktlinjer bör anpassas så att de avser denna vidare krets. Det finns inget hinder mot att 2018/19:56 även andra bolag antar styrdokument av detta slag i syfte att öka transpa- rensen i ersättningsfrågor. Personkrets som bör omfattas av riktlinjerna Riktlinjerna ska avse ersättningar till ledande befattningshavare. Med le- dande befattningshavare avses en medlem av ett företags förvaltnings-, lednings- eller kontrollorgan samt den verkställande direktören och vice verkställande direktören, även när de inte är medlemmar av bolagets för- valtnings-, lednings- eller kontrollorgan. Medlemsstaterna får utvidga personkretsen till att även omfatta personer som utför arbetsuppgifter som liknar dem som utförs av dessa befattningshavare (artikel 1.2 i ändrings- direktivet). Enligt hittillsvarande bestämmelser i aktiebolagslagen ska riktlinjerna omfatta den verkställande direktören och andra personer i bolagets led- ning. Ersättningar till styrelseledamöter och styrelsesuppleanter är undan- tagna, eftersom det är bolagsstämman som ska besluta om dem (8 kap. 51 § sista stycket och 8 kap. 23 a § första stycket). Om en styrelseledamot är anställd av bolaget, ska dock ersättningar som han eller hon får i denna egenskap omfattas av riktlinjerna, liksom konsultarvoden. Med andra personer i bolagets ledning avses personer som ingår i ledningsgrupper eller liknande organ och chefer som är direkt underställda den verkställan- de direktören, t.ex. ekonomidirektör, finansdirektör och personalchef (se prop. 2005/06:186 s. 50 och 66). Några remissinstanser, bl.a. och advokatsam- fund, motsätter sig att riktlinjerna omfattar fler personer i bolagets ledning än vad ändringsdirektivet kräver. Som skäl anförs bl.a. att en begränsning av personkretsen skulle underlätta framtagandet av riktlinjerna och minska bolagens administrativa börda. Regeringens utgångspunkt i genomförandet är att inte gå längre än vad ändringsdirektivet kräver (se avsnitt 4). En fördel med en snävare person- krets är, som remissinstanserna påpekar, att det skulle minska bolagens administrativa börda. En vidare personkrets innebär att bolagen är skyldi- ga att redovisa uppgifter för fler befattningshavare än vad som kan komma att bli fallet för andra bolag inom EU. Som bl.a. anger, kan det vara en konkurrensnackdel för svenska bolag. Mot denna bakgrund anser regeringen att aktiebolagslagens bestämmelser bör justeras för den mer begränsade personkrets som ändringsdirektivet tillå- ter, dvs. styrelseledamöter, den verkställande direktören och vice verkställan- de direktören. I fråga om styrelseledamöter bör undantaget för bestämmande av styrelsearvodet gälla fortsatt. En sådan ordning bedöms förenlig med ändringsdirektivets syfte, eftersom aktieägarna genom stämmobesluten har direkt inflytande i frågan. Regeringen vill i sammanhanget framhålla att det inte finns några hinder mot att inom ramen för näringslivets självreglering verka för en bredare tillämpning om det bedöms ändamålsenligt. Ersättning som bör omfattas av riktlinjerna Enligt den hittillsvarande regleringen i aktiebolagslagen ska riktlinjerna avse lön och annan ersättning till ledande befattningshavare (8 kap. 51 §). Med detta avses alla typer av ersättningar och förmåner såsom lön, provi- sion, pension, avgångsvederlag, bonus samt ersättningsprogram som baseras på aktier, konvertibler och optioner (se prop. 2005/06:186 s. 66). Undantag görs för arvode till styrelseledamöter som stämman ska besluta om och för sådana emissioner och överlåtelser som omfattas av 16 kap. aktiebolags- lagen. I 16 kap. regleras bl.a. nyemissioner och överlåtelser av aktier till ledande befattningshavare i publika aktiebolag (de s.k. Leo-reglerna). Även när det gäller dessa ersättningar är det bolagsstämman som ska fatta beslut. Att dessa ersättningar undantas från riktlinjerna bedöms förenligt med ändringsdirektivets krav. Som m.fl. pekar på är syftet med riktlinjer inte att styra det bolagsorgan som självt utfärdar riktlinjerna. De ska därför inte behöva omfatta de typer av ersättningar som aktieägarna beslutar på bolagsstämman. Stämmans beslut om riktlinjer bör vara bindande Direktivet ställer krav på att aktieägarna ska ha rätt att rösta om riktlinjerna på bolagsstämman (den nya artikel 9a.1). I aktiebolagslagen gäller den grundläggande principen att det bara ska ske omröstning i en fråga om en aktieägare begär det (7 kap. 37 §). Regeringen bedömer det vara tillräck- ligt om samma grundläggande princip tillämpas avseende riktlinjerna, dvs. att aktieägarna ges möjlighet att i det enskilda fallet begära att det ska ske en omröstning. Bolagsstämmans beslut utgörs av den mening som har fått mer än hälften av de avgivna rösterna (7 kap. 40 §). Den nuvarande ord- ningen bedöms uppfylla ändringsdirektivets krav i denna del och behöver därför inte ändras. Vidare anges i direktivet att omröstningen om riktlinjerna på bolags- stämman är bindande (den nya artikel 9a.2). Direktivet ger dock en möjlig- het för en medlemsstat att i stället föreskriva att stämmobehandlingen ska vara rådgivande (den nya artikel 9a.3). Gällande rätt innebär att års- stämmans beslut om riktlinjer för ersättning till ledande befattningshavare i princip är bindande för styrelsen. Den nuvarande ordningen uppfyller således ändringsdirektivets krav i denna del. Det rör sig om ett etablerat system inom svensk bolagsrätt och det saknas skäl att ersätta det med en rådgivande stämmobehandling. Den nuvarande ordningen bör därför inte ändras. I direktivet ges medlemsstaterna möjlighet att tillåta att bolagen, under vissa förutsättningar, gör avsteg från riktlinjerna (den nya artikel 9a.4). Även enligt hittillsvarande bestämmelser i aktiebolagslagen har styrelsen möjlighet att under vissa förhållanden frångå riktlinjerna (8 kap. 53 §). Den kan fylla en viktig funktion när ett bolag snabbt behöver fatta ett beslut angående ersättning, t.ex. vid rekrytering av en ny verkställande direktör (jfr prop. 2005/06:186 s. 68). Möjligheten bör därför behållas. Enligt ändringsdirektivet ska det vara möjligt att frångå riktlinjerna vid exceptionella omständigheter, medan det enligt aktiebolagslagen krävs särskilda skäl. Regeringen bedömer att kravet på särskilda skäl kan kvar- stå, eftersom det får anses motsvara direktivets krav. I direktivet sägs att det ska vara möjligt att frångå riktlinjerna när det är nödvändigt för att tillgodose hela bolagets långsiktiga intressen och hållbarhet eller att säker- ställa dess bärkraft. Enligt förarbetena till bestämmelsen i aktiebolags- lagen kan det finnas särskilda skäl om t.ex. den verkställande direktören 2018/19:56 ska bytas ut och styrelsen anser att det bästa för bolaget är att erbjuda den tilltänkta nya direktören en ersättning som i något avseende inte är förenlig med riktlinjerna (prop. 2005/06:186 s. 68). Det handlar således även i sådana fall om att tillgodose ett bolags långsiktiga intressen. Den hittillsvarande undantagsbestämmelsen behöver kompletteras i enlighet med de krav som ställs i ändringsdirektivet. Det bör införas krav på att det i riktlinjerna ska finns reglerat hur undantaget ska tillämpas och vilka delar av riktlinjerna som det ska vara möjligt att göra avsteg från. Stämman kan på så sätt fritt avgöra hur styrelsens möjligheter att avvika från riktlinjerna ska se ut. Stämman kan t.ex. ange ett tak för hur stora avvikelser som styrelsen får göra eller mer detaljerat ange i vilka situatio- ner som det är tillåtet att göra ett avsteg och därigenom begränsa tillämp- ningsområdet. LO menar att möjligheten till avsteg inte främjar en sund ersättnings- kultur och att det i praktiken innebär att riktlinjerna inte får någon effekt. Regleringen innebär dock att det krävs en viss kvalitet på de skäl som åberopas och att det är fråga om verkliga undantagssituationer. Det är naturligtvis inte godtagbart att styrelsen avviker från riktlinjerna endast för att den anser att de riktlinjer som bolagsstämman har beslutat om har brister. I sådana fall är styrelsen hänvisad till att kalla till en extra bolags- stämma för att där lägga fram ett förslag till ändrade riktlinjer (prop. 2005/06:186 s. 69 och 70). Mot denna bakgrund bedömer regeringen att en sund ersättningskultur kan främjas även om det fortsatt finns en möjlig- het till avsteg från riktlinjerna. Styrelsen ska minst upprätta ett förslag till riktlinjer Direktivet anger att medlemsstaterna ska se till att bolagen lägger fram riktlinjerna för omröstning av bolagsstämman vid varje väsentlig föränd- ring, dock minst (den nya artikel 9a.5). De hittillsvarande bestämmelserna i aktiebolagslagen ställer mer långtgående krav, eftersom styrelsen enligt dessa inför varje årsstämma ska presentera ett förslag till riktlinjer (8 kap. 51 § första stycket). Institutionella ägares förening (IÄF) ansluter sig till promemorians förslag om att riktlinjerna även i fortsättningen ska fastställas . Många remissinstanser, bl.a. , och , motsätter sig dock promemorians förslag och anser att tidsintervallet bör ändras till . En ändring av den aktuella be- stämmelsen i enlighet med vad ändringsdirektivet tillåter skulle, som flera remissinstanser är inne på, medföra en minskad administrativ börda för bolagen. Regeringen kan också instämma i den remisskritik som lyfter fram att en sådan ordning skulle vara bättre anpassad till det förhållandet att rikt- linjer fokuserar på frågor som långsiktighet och hållbarhet och därmed naturligen sträcker sig över en längre tidsperiod. Mot detta kan visserligen invändas att en sådan ändring skulle innebära en inskränkning av aktie- ägarnas möjlighet att lämna synpunkter på och påverka riktlinjernas utform- ning. Aktieägarna ges dock en sådan möjlighet i samband med att rapporten om ersättningar läggs fram på årsstämman, se närmare om detta i avsnitt 8.2. Enligt regeringens mening finns det inte tillräckliga skäl att ha krav som går längre än ändringsdirektivet. Bestämmelserna bör därför ändras så att ett förslag till nya riktlinjer presenteras för stämman när det uppkommer Prop. 2018/19:56 behov av väsentliga ändringar, dock minst . fortsatt vara intagna i förvaltningsberättelsen. Enligt direktivet ska bolagen endast få betala ersättning till sina ledande befattningshavare enligt riktlinjer som har godkänts av bolagsstämman (den nya artikel 9a.2). Om bolagsstämman inte godkänner de föreslagna riktlinjerna, får bolaget antingen fortsätta betala ersättning i enlighet med de dittills gällande riktlinjerna eller, om det inte finns sådana, i enlighet med bolagets praxis. Styrelsen ska då senast vid nästa årsstämma presen- tera ett nytt förslag till riktlinjer. Den ordning direktivet föreskriver överensstämmer med hur aktie- bolagslagens bestämmelser om riktlinjer för ersättning tillämpas. tydliggöra genomförandet av ändringsdirektivet i denna del bör dock be- stämmelser med motsvarande innebörd föras in i aktiebolagslagen. Riktlinjerna ska hållas tillgängliga på bolagets webbplats Bolaget ska enligt direktivet kostnadsfritt tillhandahålla gällande riktlinjer på sin webbplats (den nya artikel 9a.7). Riktlinjerna ska finnas tillgängliga åtminstone så länge som de gäller. Något motsvarande krav finns inte enligt hittillsvarande bestämmelser i aktiebolagslagen och en ny bestäm- melse om detta bör därför införas. Tillsammans med riktlinjerna ska enligt ändringsdirektivet dagen för och resultatet av stämmans omröstning hållas tillgängligt på bolagets webbplats. Enligt direktivet gäller att medlemsstaterna får tillåta att bola- gen, för det fall ingen aktieägare begär en fullständig redovisning av en om- röstning, fastställer ett röstningsresultat endast i den omfattning som behövs för att säkerställa att en tillräcklig majoritet har uppnåtts för varje beslut. Röstningsresultaten ska offentliggöras på bolagets webbplats (artikel 14 i En sådan ordning är införd i den svenska aktiebolagslagen (se 2009/10:247 s. 48 f. och 7 kap. 68 § andra stycket). I fråga om stämmo- protokollen, där röstningsresultat redovisas, föreskrivs att de ska hållas till- gängliga på webbplatsen senast efter bolagsstämman och under Med den valda lösningen att riktlinjerna ska omprövas av bolagsstämman minst följer att det nu bör krävas att proto- kollen från sådana stämmor hålls tillgängliga senast efter aktuell stämma och så länge riktlinjerna gäller. Det bör därför föras in en särskild bestämmelse om det. Nya krav på riktlinjernas innehåll Det finns vissa krav på innehållet i riktlinjerna för ersättning till ledande befattningshavare. De krav som ställs i ändringsdirektivet på riktlinjernas innehåll är dock betydligt mer detaljerade. det krav på innehåll som helt saknar motsvarighet i de svenska bestäm- För att genomföra ändringsdirektivet behöver de befintliga lagkraven kompletteras i flera avseenden. De nya bestämmelserna kommer att ställa mer långtgående krav på styrelsens arbete med riktlinjerna. direktivet framgår dock att riktlinjerna kan utformas som en ram inom vilken ersättningen till ledande befattningshavare måste hållas (skäl 29). Avsikten är således inte att styrelsens beslutanderätt i ersättningsfrågor ska kringskäras, utan riktlinjerna ska även i fortsättningen kunna utgöra en ram som styrelsen agerar inom (jfr prop. 2005/06:186 s. 46 f.). Vidare bör det inte vara nödvändigt att lämna en redogörelse i rikt- linjerna för sådana uppgifter som kan vara känsliga i konkurrenshänseende (jfr skäl 45). I ändringsdirektivet anges att riktlinjerna ska vara tydliga och begripliga. Ett sådant krav får enligt allmänna principer anses gälla för all information som riktas till bolagets aktieägare. Det bedöms därför inte nödvändigt att ange det särskilt i lagen. Beskrivning av övergripande mål Enligt direktivet ska det i riktlinjerna förklaras hur de bidrar till bolagets affärsstrategi samt långsiktiga intressen och hållbarhet (skäl 29 och den nya artikel 9a.6). Riktlinjerna ska innehålla en beskrivning av de olika former av ersättning som kan utgå till ledande befattningshavare, med an- givande av deras relativa andelar. Dessa grundläggande krav bör anges i aktiebolagslagen. Direktivet anger att det i riktlinjerna särskilt ska anges hur den rörliga ersättningen bidrar till bolagets affärsstrategi och långsiktiga intressen och hållbarhet. Kravet bör föras in i lagen. I riktlinjerna ska det enligt direktivet förklaras hur lönen och anställ- ningsvillkoren för bolagets anställda beaktades när riktlinjerna fastställ- des. Tanken med detta krav är att det ska vara möjligt för aktieägarna att bilda sig en uppfattning om hur utvecklingen av avståndet mellan de le- dande befattningshavarnas och övriga anställdas ersättning påverkar inne- hållet i riktlinjerna. Även detta krav bör föras in i lagen. En fråga som uppkommer är hur detaljerade uppgifter som behöver läm- nas i riktlinjerna. Exempelvis kan bolagets affärsstrategi innehålla uppgif- ter som är känsliga i konkurrenshänseende. Detta måste naturligtvis beak- tas vid utformningen av riktlinjerna och intresset av insyn vägas mot in- tresset av att skydda känsliga uppgifter. Det får avgöras från fall till fall hur detaljerade uppgifter som kan lämnas utan att skada bolagets intressen. Det viktiga är att riktlinjerna lämnar en tydlig och begriplig redogörelse för hur de relevanta delarna har beaktats. Det bör vara möjligt att redovisa dessa uppgifter på ett generellt sätt och därmed avstå från att lämna känsliga uppgifter. Beskrivning av rörliga ersättningar I direktivet ställs krav på att riktlinjerna ska innehålla en beskrivning av förutsättningarna för utbetalning av rörlig ersättning (den nya artikel 9a.6 tredje stycket). Detta fyller samma funktion som redan gällande bestäm- melser i aktiebolagslagen (8 kap. 52 §). Syftet är att aktieägarna med hjälp av riktlinjerna ska kunna bilda sig en uppfattning om de ekonomiska åtagandena för bolaget och vilken påverkan de kommer att ha på bl.a. bolagets långsiktiga intressen (jfr prop. 2005/06:186 s. 47 och skäl 33 i ändringsdirektivet). Ändringsdirektivets krav är mer detaljerade. För att genomföra direktivet i denna del bedöms det nödvändigt att utforma lagens krav så att de ansluter närmare till ändringsdirektivet. Den nya utform- ningen medför dock inte någon större praktisk skillnad för de bolag som berörs. Det krävs att riktlinjerna ger tydlig och lättöverskådlig information om de huvudsakliga komponenterna i bolagets principer för ersättning samt om vad ersättningarna högst kan komma att kosta bolaget (prop. 2005/06:186 s. 47). I likhet med vad som gällt bör riktlinjerna inte innehålla tekniska detaljer i förekommande ersättningsprogram. Däremot följer av den aktu- ella bestämmelsen i ändringsdirektivet att riktlinjerna ska innehålla tydli- ga, uttömmande och varierade kriterier för utdelning av den rörliga ersätt- ningen. I riktlinjerna ska de finansiella och icke-finansiella kriterierna anges. Exempel på det senare kriteriet är bolagets sociala ansvar. Utformningen av bestämmelsen kan tolkas som att ett bolag alltid ska tillämpa finansiella och icke-finansiella kriterier. Det torde dock inte vara avsikten. Centralt i denna del är att det finns tydliga kriterier som den rörliga ersättningen är knuten till och att det av riktlinjerna framgår hur ersättningen ska fastställas om dessa kriterier är uppfyllda. Det måste vara upp till stämman att avgöra vilka dessa kriterier bör vara och det måste även fortsatt finnas utrymme för bolagen att knyta kriterierna enbart till exempelvis det finansiella resultatet. Regeringen anser därför att det är tillräckligt att det i lagen anges att riktlinjerna ska ange de kriterier för utdelning av rörlig ersättning som ska tillämpas och den metod som ska användas för att fastställa om kriterierna har uppfyllts. Alternativet, att bolagen alltid skulle vara tvungna att ange en viss typ av kriterier, riskerar att leda till ett slentrianmässigt angivande av kriterier som inte fyller någon funktion. Kollegiet för svensk bolagsstyrning och advokatsam- fund är inne på detta, och anser också att uttrycket varierande, som föreslås i promemorian, inte bör användas, eftersom det inte fyller någon funktion. Direktivet ger ingen närmare ledning för att avgöra vad som avses med uttrycket, men det får förstås som en anvisning om att en eventuell differentiering i kriterierna ska redovisas. Kriterierna bör alltså inte beskrivas på ett alltför övergripande sätt. Det bedöms inte nödvändigt att precisera detta i lagtexten. Av direktivet framgår att riktlinjerna ska innehålla uppgifter om eventu- ella uppskovsperioder och om bolagets möjlighet att återkräva rörlig ersätt- ning. Den senare delen bedöms ta sikte på eventuella klausuler i ett avtal som gör det möjligt att kräva tillbaka utbetald ersättning (s.k. clawback). Detta bör framgå av ett lagkrav. Med uppskovsperioder får förstås villkor om att utbetalning av ersättningen inte ska ske direkt i samband med att kvalificeringsperioden för densamma avslutas, utan . Enligt gällande rätt ska i riktlinjerna för ersättningen anges vad åtagandena gentemot de personer som omfattas sammanlagt kan beräknas kosta bolaget vid olika tänkbara utfall (8 kap. 52 § andra stycket). Något sådant krav finns inte i ändringsdirektivet. Frågan är därför om kravet bör kvarstå. Det som talar för det är att beräkningen har som syfte att göra riktlinjerna tydliga och lättbegripliga och alltså har samma syfte som ändringsdirektivet. Det som dock talar emot att det kvarstår är att ändringsdirektivet ställer betydligt mer detaljerade krav på innehållet i den rapport om ersättningar som ska lämnas. Den kommer därför på annat sätt att underlätta aktieägarnas förståelse av kostnaden för de olika ersättningsformerna. Bolagen kan besparas ett visst dubbelarbete om kravet på beräkning av det ekonomiska utfallet tas bort, utan att det sker en försämring av aktieägarnas möjligheter att bilda sig en uppfattning i ersättningsfrågorna. Regeringen anser att denna förenklings- möjlighet bör utnyttjas. Beskrivning av aktiebaserad ersättning Direktivet ställer krav på att det i riktlinjerna i fråga om aktiebaserad ersättning ska finnas uppgifter om förvärvandeperioder och i tillämpliga fall uppgifter om skyldigheten att behålla aktier efter för- värv, med en förklaring av hur den aktiebaserade ersättningen bidrar till bolagets affärsstrategi samt långsiktiga intressen och hållbarhet (den nya artikel 9a.6 fjärde stycket). Kravet bedöms kunna förenas med de lagkrav som finns avseende utformningen av riktlinjerna för ersättning till ledande befattningshavare. I likhet med vad som gällt innebär kravet att det i riktlinjerna ska lämnas uppgifter i sådan omfattning att aktieägarna får en uppfattning om vilket ekonomiskt åtagande ersättnings- formen utgör för bolaget. Avsikten är att sådan ersättning som omfattas av Leo-reglerna inte måste redovisas i denna del. Uppgifter om avtals varaktighet Enligt direktivet ska riktlinjerna ange varaktigheten av avtal eller överens- kommelser med ledande befattningshavare. Tillämpliga uppsägnings- perioder, huvuddragen för systemen för tilläggspension eller förtidspen- sionering samt villkoren för uppsägning och betalningar kopplade till uppsägning ska anges (den nya artikel 9a.6 femte stycket). Inte heller dessa krav bedöms medföra ett nytt inslag i fråga om vad som ska redovisas i riktlinjerna. Hur detaljerad information som ska redovisas i denna del måste, precis som övriga delar, bedömas från fall till fall. Vid bedömning- en är riktlinjernas övergripande syfte av betydelse. Aktieägarna ska med de uppgifter som lämnats kunna bilda sig en uppfattning om vilket ekono- miskt åtagande överenskommelserna utgör för bolaget. I direktivet anges att riktlinjerna ska innehålla en förklaring av den besluts- process som tillämpas för att fastställa, se över och genomföra den, inbe- gripet åtgärder för att undvika eller hantera intressekonflikter (den nya artikel 9a.6 sista stycket). I förekommande fall ska även rollen för ersätt- ningskommittén eller andra berörda kommittéer förklaras. I gällande rätt saknas krav på att riktlinjerna för ersättning till ledande befattningshavare ska innehålla en beskrivning av beslutsprocessen för ersättning m.m. Däremot finns det i koden krav på att bolagen ska ha formaliserade besluts- processer i ersättningsfrågor och att dessa ska vara kända (avsnitt 9 i koden). Som redovisas i avsnitt 4, kan ändringsdirektivet inte genomföras genom självreglering. De krav som ställs i direktivet i denna del bör därför i tillämpliga delar införas i lag. Syftet med att beskriva beslutsprocessen, och vilka åtgärder som vidtas för att undvika eller hantera intressekonflikter, är att aktieägarna ska ges möjlighet att bedöma om riktlinjerna kommer att tillämpas på sådant sätt att bolagets långsiktiga mål tillgodoses. Det bör även i denna del vara tillräckligt att beskrivningen är översiktlig och att det med hjälp av be- skrivningen är möjligt att få en övergripande bild av hur arbetet med ersätt- ningsfrågorna går till. Beskrivning av betydande förändringar