prop · H60353 · 2019-02-26 00:00:00 — Tiden bör också vara tillräcklig för att ge tillämpande myndigheter utrymme att vidta nödvändiga åtgärder, såväl inom den egna verksamheten såsom systemanpassningar och informationsinsatser som i enskilda ärenden, till följd av konsekvenserna av utträde ur EU. Det är viktigt för både rättssäkerheten och transparensen att detta görs på ett ordnat sätt för att den enskilde ska få den vägledning och information som denne behöver för att göra väl avvägda beslut i sin situation. Tillämpande myndigheter har ansvar att genom informationsspridning och genom kommunicering underlätta för enskilda att skapa sig en överblick över vad som kan väntas för tid efter den tidsbegränsande bestämmelsens upphörande. Regeringen delar således Kommerskollegiets synpunkt om att det är av synnerlig vikt att information och kunskap om de tillfälliga bestämmelserna förmedlas till allmänheten, också före utträdet. Den period under vilken svenska trygghetsförmåner fortsatt ska kunna betalas ut till EU-medborgare som är bosatta i med stöd av den tillfälliga bestämmelsen bör sträcka sig till . Ersättning för vårdkostnader under en Regeringens förslag: Kostnader avseende vård som har getts i kungarikets utträde ur EU kunna ersättas enligt och rådets förordning (EG) nr 883/2004 i lydelsen enligt kommissionens förordning (EU) 2017/492 eller enligt ersättningslagen, förutsatt att sådan kostnad skulle ha ersatts om var medlem i Detta ska gälla för vård som har inletts och avslutats i Förenade Kungariket före den tidpunkt som lämnade EU samt för vård som har inletts i före den tidpunkt som lämnade EU och som fortfarande pågår efter denna tidpunkt på grund av att vården av medicinska skäl inte tillfälligt kan avbrytas för att återupptas i . Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Bestämmelsen har dock kompletterats med ett förtydligande kring vilken lydelse av förordningen som ska gälla vid tillämpningen. Remissinstanserna: efterfrågar vissa förtydligan- En förutsättning för att kunna tillämpa bestämmelsen är ett fortsatt för att kontrollera med behörig institution i att det inte bara är patientavgifter som den enskilde har betalat vid ansökan om ersättning för nödvändig och planerad vård. Vidare är det en förutsättning att kontrollera med behörig institution att vården har getts av hälso- och ser därför behov av en reglering som möjliggör fortsatt informationsutbyte mellan länderna. kassan delar inte uppfattningen att förslagen inte kommer att innebära för- ändringar i handläggningen för myndigheten. också att det behöver framgå av förslaget vem som ska avgöra vad som är medicinskt godtagbara skäl för att avbryta en pågående behandling. behöver även förtydligas vad som avses med vård, om det endast omfattar behandlingen som sådan eller även resor, logi och medföljande enligt artikel 26.C.8 i tillämpningsförordningen. också enligt förtydligas. organisation (TCO) ställer sig positiv till att under en övergångsperiod efter utträde ur EU ska kunna ge ersättning för kostnader som uppkommit till följd av vård som har tagits emot i , förutsatt att sådan ersättning skulle ha utgetts om var medlem i EU. TCO anser dock att den tids- period som angetts för vård som har inletts och avslutats före 2019 samt för vård som har inletts i för 2019 och som fortfarande pågår efter denna tidpunkt på grund av att vår- den av medicinska skäl inte tillfälligt kan avbrytas för att återupptas i – är alltför snäv. TCO anser att även vård som dokumenterat har planerats att ske i före borde har i sitt remissvar framfört följande. greppet vårdförmåner enligt förordningen ryms situationen när är ansvarigt för vårdkostnader som uppkommer för en person bosatt i ett Det innebär att fortsatt kommer att få betala för hälso- och sjukvård som pensionärer boende i med svensk pension får. Denna situation kommer rimligen att innebära stora statsekonomiska konsekvenser, men berörs inte i promemorian. ersättning klassificeras som en vårdförmån enligt förordningen och omfattas därför också av den föreslagna bestämmelsen. kollegium anser att det i förhållande till de tillfälliga bestämmelserna är viktigt att information och kunskap om de tillfälliga bestämmelserna för- medlas till allmänheten då det faktiskt handlar om innan brexit Skälen för regeringens förslag: När det gäller ersättning för kostnader för vård som har utförts i med stöd av förordnings- bestämmelser och ersättningslagen behövs en nationell bestämmelse som ger tillämpande myndighet en rättslig grund för att utbetala ersättning även Även i de fall där vården avslutats före utträdes- tidpunkten krävs bestämmelser för att behöriga myndigheter ska kunna handlägga ärenden om ersättning för vård på samma sätt som före utträdes- För den patient som har en pågående vårdsituation är det ange- läget att hans eller hennes ärende kan handläggas enligt den ordning som gällde då vården inleddes. Om en bestämmelse med den innebörden inte införs, riskeras den enskildes rättssäkerhet och den enskilde kan få svårig- heter att bära de ekonomiska konsekvenser som uppkommit till följd av Regeringen anser därför att en bestämmelse bör införas som omfattar ersättning dels för vård som har inletts och avslutats före utträdes- tidpunkten, dels för vård som inletts före utträdestidpunkten och som på grund av medicinska skäl pågår därefter och inte kan avbrytas tillfälligt för att återupptas i . Bestämmelsen gäller för såväl tillfällig som pla- Att den endast är dokumenterat planerad före utträdes- tidpunkten är inte tillräckligt för att göra bestämmelsen tillämplig. ringen menar att förslaget är en åtgärd för att mildra de allvarligaste kon- sekvenserna av utträde ur EU, och att förslaget inte bör, såsom TCO efterfrågar, omfatta de vårdsituationer som inleds efter att har lämnat EU. Bestämmelsen innebär att handlägg- ningen av ärenden om ersättning för vård som en person har fått i Förenade kungariket ska ske på samma sätt som om landet hade varit medlem i EU. Även tillämpningsförordningen bör kunna användas som stöd för att avgöra vilka utgifter som kan ersättas enligt för- Inga förändringar är avsedda vad gäller personkrets eller de villkor som gäller för rätten till vård, utan bestämmelsen syftar enbart till en förlängning av tillämpningen gällande aktuella bestämmelser. ringen delar därför inte den bedömning som anfört om att förslagen skulle leda till stora statsekonomiska konsekvenser. Regeringens bedömning är att det är behandlande läkare eller annan som ansvarar för vården av patienten som i det enskilda fallet bör vara den som avgör om pågående vård av medicinska skäl inte kan avbrytas. ligaste är troligen i de flesta fall att bedömningen görs i samråd med den vårdgivare som ska ta emot patienten i , för att utreda förutsättnin- garna för patienten att fortsätta vårdas i . Möjlighet att begära och utbetala ersättning enligt den föreslagna be- stämmelsen bör endast finnas . En ansökan som kommit in till tillämpande myndighet ska dock fortfarande kunna handläggas med stöd av bestämmelsen fram till dess att beslutet har vunnit Beslut som tillämpande myndighet fattar med stöd av be- stämmelsen får på vanligt sätt överklagas enligt 41 § förvaltningslagen (2017:900) och 16 § ersättningslagen. Det administrativa samarbete som kommer att krävas med Förenade kungariket behöver hanteras inom ramen för en uppkommen situation. Regeringen delar bedömning att utbyte av infor- mation kommer att försvåras mellan länderna som en följd av en avtalslös kommer då att kopplas bort från det gemen- Prop. 2018/19:53 samma informationssystemet. I stället kommer det utbyte av information som är nödvändigt att behöva göras på andra sätt som med telefon och vanlig post och med samtycke från berörda patienter. Det är emellertid regeringens bedömning att det inte är möjligt att få en reglering gällande informationsutbyte på plats för utträdestidpunkten. Enligt uppgifter från rör det sig om ett fåtal fall. Det är regeringens uppfattning att det är särskilt viktigt att anta ett pragmatiskt förhållningssätt i de fall som uppkommer, för att på så sätt undvika att en målgrupp som kan komma att innefatta särskilt utsatta personer inte ställs inför oöverstigliga konsekvenser vad gäller de administrativa delarna i handläggningen. Regeringen delar vidare Kommerskollegiets synpunkt om att det är av synnerlig vikt att information och kunskap om de tillfälliga bestämmelserna förmedlas till allmänheten. Regeringens bedömning är sammanfattningsvis att det rör sig om få ärenden och att handläggningen av dem visserligen kan vara förenad med vissa svårigheter jämfört med de förhållanden som gällde när var medlem i EU. En väsentlig skillnad är dock att den föreslagna bestämmelsen utgör en ensidig grund för fortsatt tillämpning av gällande bestämmelser. Av rättssäkerhetsskäl anser regeringen att det finns övervägande skäl för att genomföra den föreslagna lagändringen. Angående regeringens bedömning av konsekvenserna av förslaget samt remissinstansernas synpunkter på denna bedömning, se avsnitt 6. Regeringens förslag: Lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen ska träda i kraft Regeringens bedömning: Det behövs inga övergångsbestämmelser. Promemorians förslag: Överensstämmer i stort med regeringens för- I sak har promemorians förslag om retroaktiv tillämpning tagits bort med hänsyn till att lagen föreslås träda i kraft . Skälen för regeringens förslag och bedömning: De nya bestämmel- serna bör träda i kraft , vilket bedöms vara Syftet med de föreslagna bestämmelserna om fortsatt tillämpning av socialförsäkringsbalken, lagen (2013:513) om ersättning för kostnader till följd av vård i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbets- området och, för svensk del, och rådets förordning 883/2004 är att tillämpningen ska fortsätta på samma sätt som före Avsikten är att tillämpande myndig- heter och arbetslöshetskassorna ska handlägga ärenden med stöd av samma nationella bestämmelser som tidigare och att tidsfrister för att göra ansökan, regler om retroaktivitet, överklagbarhet och övriga bestämmelser om handläggning av ärenden ska vara oförändrade. samarbetet mellan och som baserats på EU- rätten kan dock komma att förändras. Skulle andra omständigheter som 2018/19:53 kan påverka rätten till en förmån uppkomma i samband med utträdet, följer det av andra bestämmelser att en enskild behöver upplysa myndigheten om dessa förändrade förhållanden. Av de föreslagna bestämmelserna framgår från vilken tidpunkt bestämmelserna är avsedda att tillämpas. Såsom regeringens lagförslag är utformat görs därför bedömningen att det inte behövs någon särskild övergångsbestämmelse. Utifrån hur artikel 50 i är formulerad kan utträdestidpunkten senareläggas om samråd föreligger mellan och . Detta medför att utträdestidpunkten kan förändras och senareläggas. Bestämmelserna hänvisar emellertid till tidpunkten före och efter utträdet, vilken således kan förändras. Upphävande av vissa bestämmelser Regeringens förslag: Bestämmelserna om export av förmåner och ersättning för vårdkostnader ska upphöra att gälla vid utgången av 2019. Bestämmelserna om ersättning för vårdkostnader ska dock fortfarande kunna tillämpas när det gäller en ansökan som har kommit in till Försäk- ringskassan före utgången av 2019 men som inte har avgjorts slutligt vid bestämmelsens upphörande. Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens för- Remissinstanserna: Förvaltningsrätten i har anfört att lag- stödet för förvaltningsdomstolarna att pröva mål om ersättning för vård- kostnader enligt bestämmelsen även efter utgången av 2019 bör förtyd- ligas och att det bör framgå av lagtexten att bestämmelsen kan tillämpas fram tills ett ärende vinner laga kraft. (TCO) har lämnat synpunkter om att upphävandebestämmelserna ska för- Skälen för regeringens förslag: Fortsatt utbetalning av förmåner bör göras i syfte att mildra konsekvenserna för enskilda samt ge dessa möjlighet att vidta de åtgärder de anser nödvändiga med anledning av utträde ur EU. vara tillräcklig för att ge tillämpande myndigheter utrymme att vidta nöd- vändiga åtgärder, såväl inom den egna verksamheten som i enskilda ären- den, till följd av avtalslösa utträde. att tiden för den tillfälliga lagstiftningen borde ha varit längre. bedömer att utifrån syftet med bestämmelsen bör det vara rimligt att om- ställningsperioden begränsas till utgången av 2019. möjlighet till fortsatt utbetalning av förmåner bör därför upphöra att gälla vid utgången av 2019. Möjligheten att tillämpa bestämmelsen om ersättning för vårdkostnader bör också upphöra att gälla . det efter med största sannolikhet inte kommer att finnas personer som måste få fortsatt vård i . bestämmelsen bör dock kunna tillämpas även efter den för handläggning av ärenden om ersättning för vård- Prop. 2018/19:53 kostnader som inletts hos , men inte har avslutats vid det datumet. Bestämmelsen är tillämplig till dess att ärendet avgjorts slutligt, vilket i enlighet med Förvaltningsrätten i synpunkt förtydligas i lagtexten. 6 Kostnader och andra konsekvenser 6.1Finansiella konsekvenser och konsekvenser för enskilda Syftet med förslagen i propositionen är framför allt att mildra konsek- venserna för enskilda för det fall att lämnar EU utan Vid ett avtalslöst utträde kommer EU:s samordnings- bestämmelser inte att vara tillämpliga. Detta innebär att vissa sociala trygghetsförmåner kan betalas ut till enskilda i Förenade kunga- Individens intjänade perioder före utträdet kan inte heller ligga till grund för rätten till förmån därefter. för ett avtalslöst utträde. Inte heller sådan för- mån som betalas ut med stöd av nationella bestämmelser till utgången av 2019, dvs. garantipension till ålderspension för personer födda eller senare och garantipension till omställningspension, kommer att kunna be- talas ut när träder ut ur EU. Detta beror på att rättsligt stöd för utbetalning till ett tredjeland, såsom , saknas i nämnda bestämmelser. Enskilda kommer således påtagligt att påverkas Utgångspunkten inför utträde ur EU har varit att det ska slutas en överenskommelse mellan och EU:s 27 medlemsstater för en övergångsperiod som möjliggör nödvändig om- Ett avtalslöst utträde innebär omedelbara konsekvenser som är svåra att överblicka. möjliggör i stort nödvändig tid för omställning och förhandling om den framtida relationen. har ansetts medföra fortsatt trygghet för medlemsstater, tillämpande insti- tutioner och enskilda som använt rätten till den fria rörligheten, dock med Förslagen syftar således till att mildra situationen för enskilda, som utan egentlig förberedelsetid vid ett avtalslöst utträde förlorar rätten att få för- måner utbetalade till . Det är svårt att fullständigt överblicka och kvantifiera de finansiella konsekvenserna av ett avtalslöst Med utgångspunkt i gällande förhållanden innebär förslagen inga ökade utgifter för staten. Med de nu liggande förslagen kommer exporten av förmåner till För- enade kungariket och möjligheten att få vårdkostnader ersatta i samband med utträdet att begränsas , vilket innebär att statens utgifter också kommer att minska . Förslaget om att export av arbets- löshetsersättning fortsatt inte ska vara möjligt efter utträde ur EU är en följd av utträde ur EU. grund av att arbetssökande i grunden har rätt till arbetslöshetsersättning i 2018/19:53 så bedöms förslaget inte medföra några negativa ekonomiska konsekvenser för enskilda som berörs av förslaget. Förslaget bedöms inte heller medföra några ökade utgifter för arbetslöshetsförsäkringen. De förslag som avser sammanläggning av perioder vid prövning av rätten till och beräkning av storleken på arbetslöshetsersättning bedöms inte medföra en förändring i förhållande till det som gällde före tidpunkten för utträde ur EU. Förslagen bedöms därmed sannolikt inte heller medföra några ökade utgifter för arbetslöshetsförsäkringen. Lagförslaget innebär att förordningens bestämmelser ska fortsätta att tillämpas i vissa fall och syftar till att skydda enskildas rätt till sociala trygghetsförmåner. Bestämmelserna om återbetalning i förordningen hör inte till de bestämmelser som kommer att fortsätta vara tillämpliga eftersom detta kräver reciprocitet. Det innebär, såsom a-kassor har konstaterat, att det inte längre kommer att vara möjligt att begära återbetalning av utbetalda förmåner i vissa situationer. Det är vidare viktigt att notera att några av de inkomstgrundade förmånerna oaktat detta förslags genomförande kommer att kunna betalas ut till , t.ex. inkomstbaserad pension eller inkomstgrundad sjuk- och aktivitetsersättning så länge de exporteras med stöd av nationella bestämmer. Förslagen gällande fortsatt utbetalning av förmåner till innebär i princip oförändrade förhållanden jämfört med nuvarande tillämpning. konstaterar i sitt remissvar att administrationskostnaden för att handlägga dessa ärenden, dvs. kommunicera, besluta och dra in förmåner, är desamma oavsett om de sker i samband med utträdesdatumet eller efter den övergångsperiod som föreslås i promemorian. Regeringen anser dock att genom lämnade förslag ges myndigheten tid att ställa om verksamheten genom att förbereda hur hanteringen av ärenden ska se ut på lång sikt, framför allt efter utgången av 2019 då exporten av förmåner till upphör. Skulle förslagen inte genomföras finns en risk för att ärendehanteringen under en mer akut fas behöver koncentreras till ärendehantering vad gäller ärenden om utbetalning, inklusive överklaganden men även återkrävande av eventuella förmånsbelopp som riskerar att betalas ut efter utträdestidpunkten. Vidare kan det förväntas att om förslagen i propositionen inte genomförs så kan det bli fråga om informationsaktiviteter för myndigheten för att i möjligaste mån informera framför allt berörda om omedelbara förändringar i tillämpningen. Regeringen gör dock bedömningen att de nödvändiga förändringarna i handläggningen med anledning av förslagen ryms inom myndighetens anslag. Förslagen gällande fortsatt utbetalning av förmåner till innebär i princip oförändrade förhållande jämfört med nuvarande tillämpning. har i sitt remissvar angett Prop. 2018/19:53 att handläggningen kommer att påverkas då en prövning av om personen är försäkrad enligt bestämmelser i socialförsäkringsbalken kommer behöva göras i varje enskilt ärende. Regeringen anser att en prövning av om förutsättningarna för att få en förmån är uppfyllda alltid ska göras i varje enskilt ärende. Genom lämnade förslag ges myndigheten att ställa om verksamheten genom att förbereda hur hanteringen av ärenden ska se ut på lång sikt, framför allt efter utgången av 2019 då exporten av förmåner upphör. Skulle förslagen inte genomföras finns en risk för att ärendehanteringen behöver fokusera till att i främsta rummet arbeta med ärendehantering vad gäller exportärenden, inklusive överklaganden men även återkrävande av eventuella förmånsbelopp som riskerar att betalas ut efter utträdestidpunkten. Vidare kan det förväntas att om förslagen i propositionen inte genomförs så kan de bli fråga om omfattande informationsaktiviteter för myndigheten för att i möjligaste mån informera allmänheten om omedelbara förändringar i tillämpningen men även kommunicera till enskilda. Regeringen delar bedömning att utbyte av information kommer att försvåras mellan länderna som en följd av en avtalslös situation. Då samordningsbestämmelserna är tillämpliga gäller heller inte de bestämmelser om informationsutbyte mellan behöriga institutioner i medlemsstaterna och . I stället kommer det utbyte av information som är nödvändigt att få göras på andra sätt, främst genom inhämtande av information från den enskilt berörda personen. Regeringen gör dock bedömningen att de nödvändiga förändringarna i handläggningen med anledning av förslagen ryms inom myndighetens anslag. 6.4Konsekvenser för Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen och för arbetslöshetskassorna Förslagen i propositionen bedöms kunna underlätta hanteringen för In- spektionen för arbetslöshetsförsäkringen och arbetslöshetskassorna vid handläggning av ärenden som aktualiserar export av arbetslöshetsersättning och sammanläggning av perioder för personer som har nyttjat den fria rörligheten inom EU före utträde ur EU. Antalet ärenden avseende export till är mycket begränsat. Vad gäller förslaget om att export av arbetslöshetsersättning inte ska vara möjlig till efter dess utträde ur EU så bedöms det endast medföra en marginell minskning av dessa ärenden hos Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Det finns inte några tillgängliga uppgifter på aggregerad nivå om hur många kvinnor respektive män som får förmåner eller som har intjänade perioder eller andra omständigheter som kommer att behöva 2018/19:53 beaktas för en ansökan om en framtida förmån. Det är således inte möjligt att bedöma om förslagen kommer att innebära olika konsekvenser för kvinnor eller män för det fall att de inte genomförs. Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter ska konsekvenserna för barn redovisas i alla åtgärder som vidtas och som påverkar barn. Förslagen bedöms ha positiva konsekvenser för flertalet barn då det annars inte skulle finnas rätt till att exportera förmåner riktade till barnfamiljer. De familjer som hade rätt till export av en förmån före utträdestidpunkten ges därmed tid till att anpassa sig till den nya situationen. Beroende av födelsedatum och förmånsspecifika villkor medför de föreslagna bestämmelserna att möjligheterna till export ser olika ut för olika barnfamiljer. Den föreslagna bestämmelsen om ersättning för vårdkostnader bedöms inte medföra några konsekvenser för landstingen. Landstingen har visserligen kostnadsansvar enligt lagen (2013:514) om landstingens och kommunernas kostnadsansvar för viss vård i utlandet, för vård som bestämts enligt ersättningslagen samt enligt förordningen, men den föreslagna tidsbegränsade bestämmelsen innebär varken något nytt åliggande eller något utvidgat kostnadsansvar för landstingen i jämförelse med vad som gäller . Den föreslagna bestämmelsen innebär enbart en viss förlängning av gällande regelverk i syfte att undanröja de värsta konsekvenserna för enskilda vid ett utträde för ur EU. Efter övergångsperiodens slut upphör bestämmelserna att gälla och därmed kostnaderna som är förenade med tillämpningen av dessa. Regeringen bedömer att den osäkerhet som råder kring utträde ur EU om något har en avhållande inverkan på individers intresse av att söka vård i , vilket talar för att antalet vårdsituationer kommer att bli färre än under normala omständigheter. Förslaget om vårdkostnader bedöms inte påverka företagen. Inte heller för kommunerna innebär den föreslagna lagen några konsekvenser i form av åligganden eller utökat kostnadsansvar. Regleringen om en fortsatt sammanläggning av försäkringsperioder kommer att medge att förmåner kan utbetalas vid fler tillfällen och på högre nivå. Detta i sin tur innebär att det ökade behovet av ekonomiskt bistånd som eventuellt hade blivit aktuellt vid ett avtalslöst utträde nu uteblir. 7.1Förslaget till lag om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen I paragrafen anges vad lagen reglerar. Socialförsäkringsbalken och lagen (2013:513) om ersättning för kostnader till följd av vård i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet ska fortsättningsvis till- lämpas för sådana personer som före den tidpunkt som Förenade kunga- Prop. 2018/19:53 riket lämnade EU omfattades av någon av dessa. parlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen i vissa fall tillämpas som om förordningen var fortsatt tillämplig avseende de personer som omfattades av förordningen före den tidpunkt som lämnade EU, se vidare kommentarerna till 2, 3, 5 och 6 §§. För att omfattas av den personkrets som lagen reglerar räcker det att en person har omfattats av någon av de författningar som nämns i paragrafen. Utgångspunkten är att förordningen ska tillämpas på samma sätt som gjordes före utträde ur EU.