prop · H70339 · 2019-11-11 00:00:00 — har vidare rekommenderats att utveckla uppföljningen och ut- värderingen av grundsärskolan, och säkerställa att grundsärskolan tydligt beaktas i myndighetens interna styrning. har i sitt yttrande an- gett att arbete påbörjats för att komma tillrätta med de konstaterade bris- Regeringen avser att följa myndighetens arbete i dessa delar. har nämnts har vidare regeringen beslutat tilläggsdirektiv 2019/20:39 (dir. 2019:38) till Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven (U 2017:07). Av direktiven framgår att utredaren i syfte att stärka särskolan bl.a. ska analysera lärares behov när det gäller bedömning och uppföljning av elevers kunskapsutveckling i ämnen och ämnesområden, ge förslag på verktyg som lärare kan behöva i arbetet med att bedöma elevernas kunskapsutveckling i förhållande till kunskapskraven, och vid behov föreslå författningsändringar. Regeringen har även genomfört en ändring i förordningen om den officiella statistiken, som innebär att det numera är tillåtet för att, för framställning av statistik över skolväsende och barnomsorg, behandla känsliga personuppgifter som avser hälsa för elever i bl.a. grundsärskolan. Denna ändring ger bättre möjligheter att följa upp och utvärdera grundsärskolan och ökar förutsättningarna för att förbättra kunskapsresultaten och ge elever möjlighet till en likvärdig utbildning. har rekommenderat regeringen att utveckla redovisningen till av om grundsärskolan når de mål som beslutat, och se över timplanerna för grundsärskolans ämnen och ämnesområden. Genom den ändring av förordningen om den officiella statistiken som nämns ovan, har regeringen numera bättre förutsättningar att redogöra för utvecklingen i grundsärskolan till . Tilläggsdirektiven till Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven innehåller också ett uppdrag till utredaren att analysera och lämna förslag om timplanerna för grundsärskolan bör förändras. Regeringen avser också att i möjligaste mån samordna ändringar i och grundsärskolans läroplaner tidsmässigt. Mot denna bakgrund anser regeringen att det inte finns några behov av att vidta ytterligare åtgärder med anledning av granskningen. I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. – styrning, stöd och uppföljning är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och effektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och effektivitetsrevision. Denna rapport har tagits fram inom effektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur effektiv den statliga verksamheten är. Effektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . isbn 978-91-7086-520-6 rir 2019:13 omslagets originalfoto: maskot bildbyrå ab tryck: interntryckeri, 2019 E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N T I L L R I K S D A G E N B E S L U T A D : 2 0 1 9 - 0 4 - 1 0 D N R : 3 . 1 - 2 0 1 8 - 0 2 6 8 R I R 2 0 1 9 : 1 3 Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. följande granskningsrapport: – styrning, stöd och uppföljning har granskat den statliga styrningen, stödet och uppföljningen av grundsärskolan . Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Den innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen och . Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsledare har varit föredragande. Tillförordnad enhetschef och revisor har medverkat i den slutliga handläggningen. R I K S R E V I S I O N E N G R U N D S Ä R S K O L A N S K U N S K A P S U P P D R A G – S T Y R N I N G , S T Ö D O C H U P P F Ö L J N I N G R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Syfte, frågeställningar och disposition Styrningen av grundsärskolan och Kunskapsbedömning och betyg i grundsärskolan Utveckling av timplan, läroplan och stöd för att tolka styrdokument Kommentarmaterial och allmänna råd Stöd att bedöma elevers kunskaper Om stöd till kunskapsbedömning i grundsärskolan Uppföljning och utvärdering av grundsärskolans kunskapsuppdrag Annan information om grundsärskolans måluppfyllelse R I K S R E V I S I O N E N G R U N D S Ä R S K O L A N S K U N S K A P S U P P D R A G – S T Y R N I N G , S T Ö D O C H U P P F Ö L J N I N G R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Granskningens bakgrund och syfte Grundsärskolan är till för barn som på grund av en utvecklingsstörning eller en begåvningsmässig funktionsnedsättning bedömts inte kunna nå kunskapskrav. var 11 140 elever mottagna i grundsärskolan. Oavsett skolform ska alla elever i den svenska skolan enligt skollagen ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling. De ska på så sätt utifrån sina egna förutsättningar kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. reformerades hela det svenska skolväsendet i syfte att stärka fokuset på kunskaper och att förtydliga mål- och resultatstyrningen av skolan. I samband med det stärktes kunskapsperspektivet även i grundsärskolans läroplan. utredningar hade funnit en övervikt mot ett omsorgstänkande i skolformen som inte var gynnsamt för uppdraget att utveckla elevernas kunskaper. Grundsärskolan har följts upp och utvärderats i begränsad omfattning sedan reformerna. Mot bakgrund av detta har granskat hur regeringen och ansvariga skolmyndigheter styrt, stöttat och följt upp grundsärskolan . Syftet har varit att bedöma om de statliga insatserna gett grundsärskolan goda förutsättningar att utveckla elevernas kunskaper så långt det är möjligt enligt utbildningens mål. I granskningen besvaras följande revisionsfrågor: 1.Är regeringens och insatser för att utveckla grundsärskolans läroplan och timplaner samt stöd till att tolka dem ändamålsenliga? 2.Tillhandahåller grundsärskolans lärare ett ändamålsenligt stöd för att bedöma elevernas kunskaper? 3.Är uppföljningen och utvärderingen av grundsärskolans kunskapsuppdrag ändamålsenlig? Utbildningen i grundsärskolan ska så långt det är möjligt motsvara utbildningen i och anpassas efter grundsärskolans behov. Det innebär att regeringen och bör tillgodose dessa intentioner när de styr, stödjer och följer upp grundsärskolan. övergripande slutsats är att grundsärskolans behov inte tillgodosetts tillräckligt i de statliga insatserna för att styra, stödja och följa upp de obligatoriska skolformerna. Det visas särskilt av att antalet bedömningsstöd för grundsärskolan är få och av att det finns brister i uppföljningen och utvärderingen av grundsärskolan på nationell nivå. Det visas i viss mån också av hur grundsärskolan beaktats vid timplaneförändringar och läroplansförändringar och i stödet att tolka skolans styrdokument. R I K S R E V I S I O N E N G R U N D S Ä R S K O L A N S K U N S K A P S U P P D R A G – S T Y R N I N G , S T Ö D O C H U P P F Ö L J N I N G även i intervjuerna med lärare och rektorer i grundsärskolan. De har en tydlig uppfattning att deras elever och grundsärskolan som skolform inte räknas på samma sätt som . Enligt är denna uppfattning också delvis befogad när det gäller de statliga insatserna som omfattas av granskningen. Nedan sammanfattas iakttagelser. Bristande stöd för att bedöma elevers kunskaper Bedömningsstöd utvecklas av som stöd till lärare för att bedöma elevernas kunskaper. menar att det är rimligt att lärare i grundsärskolan har tillgång till ett lika omfattande stöd för att bedöma elevernas kunskaper som lärare i övriga skolformer. Grundsärskolans lärare har dock tillgång till avsevärt färre bedömningsstöd än lärare. I grundsärskolan finns bedömningsstöd i tre ämnen för årskurserna 1–6 och i finns bedömningsstöd i alla ämnen, även om de inte omfattar alla årskurser i alla ämnen. Bristande information om måluppfyllelse har ansvar för att på nationell nivå följa upp och utvärdera hur skolväsendet utvecklas mot de nationella målen för utbildningen. Uppföljningarna och utvärderingarna har gett viss information om grundsärskolan inom specifika områden, men sammantaget är redovisningen av måluppfyllelsen för grundsärskolan bristfällig. I viss mån har den information som Skolinspektionen inhämtat och sammanställt från tillsyn och kvalitetsgranskningar, samt de statliga offentliga utredningar som genomförts inom utbildningsområdet, gett regeringen information om några av grundsärskolans förutsättningar att nå de nationella målen för skolan. Enligt samlade bedömning finns det dock brister i den statliga uppföljningen och utvärderingen av grundsärskolan. Det saknas kunskaper om kunskapsutvecklingen för eleverna i grundsärskolan. Det saknas också information om grundsärskolans förutsättningar att utveckla elevernas kunskaper, om skillnader mellan grundsärskolor och huvudmän samt utvecklingen i grundsärskolan . Dessa brister visas även av regeringens redovisning till i budgetpropositionen. Grundsärskolans timplaner bör ses över bedömer att det finns en risk för att nuvarande timplaner inte är tillräckligt anpassade till grundsärskolans förutsättningar och inte heller motsvarar timplan så långt det är möjligt. I timplanerna anges den garanterade undervisningstiden för varje ämne och ämnesområde. Det finns skillnader i antalet timmar garanterad undervisningstid mellan timplanerna för ämnen i grundsärskolan och i , särskilt i engelska, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, och slöjd, som särskilt kan behöva 6R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Elever som läser ämnesområden har en lägre total garanterad undervisningstid än övriga elever i de obligatoriska skolformerna. Enligt bör alla elever som utgångspunkt ha rätt till en lika omfattande utbildning. Grundsärskolan beaktas oftast – men inte alltid – vid läroplansförändringar De flesta läroplansförändringar som gjorts omfattar grundsärskolan såväl som . I ett fall har grundsärskolan enligt bedömning inte tydligt beaktats. Det gäller förtydliganden om trygghet och studiero i , specialskolans och sameskolans läroplaner som börjar gälla , men som inte införs i grundsärskolans läroplaner. Det framgår inte tydligt varför grundsärskolan inte omfattas av denna revidering. menar vidare att tydligare bör prioritera grundsärskolan vid utvecklingen av stöd för att tolka läroplanen och andra styrdokument. kommentarmaterial är mindre omfattande för grundsärskolan än för . Det är också mindre omfattande för ämnesområden än det är för grundsärskolans ämnen. Grundsärskolans kommentarmaterial är, till skillnad från , inte heller uppdaterat utifrån de revideringar av kursplaner som gjordes 2017. Vid intervjuer med lärare och rektorer framkommer även att de allmänna råden som ska förtydliga tolkningen av skolans styrdokument inte alltid är tillräckligt anpassade för grundsärskolan. I övrigt är de allmänna råden uppskattade. ger följande rekommendationer till : •Se till att lärare i grundsärskolan får tillräckligt stöd för att kunna bedöma elevernas kunskaper. •Utveckla uppföljningen och utvärderingen av grundsärskolan. Uppföljningen och utvärderingen bör svara på om elever i grundsärskolan har goda möjligheter att utifrån sina förutsättningar nå så långt som möjligt enligt utbildningens mål. •Säkerställ att grundsärskolan tydligt beaktas i myndighetens interna styrning. ger följande rekommendationer till regeringen: •Utveckla redovisningen till av om grundsärskolan når de mål som beslutat. •Se över timplanerna för grundsärskolans ämnen och ämnesområden. R I K S R E V I S I O N E N G R U N D S Ä R S K O L A N S K U N S K A P S U P P D R A G – S T Y R N I N G , S T Ö D O C H U P P F Ö L J N I N G Grundsärskolan är till för barn som på grund av en utvecklingsstörning eller en begåvningsmässig funktionsnedsättning bedömts inte kunna nå kunskapskrav.1 Den nuvarande grundsärskolan fick sin utformning i samband med att det svenska skolväsendet reformerades. Eleverna i grundsärskolan får sin utbildning enligt kursplaner för ämnen eller ämnesområden, eller en kombination av dessa. Utbildning inom ämnesområden är avsedd för elever i inriktningen träningsskola som inte kan tillgodogöra sig hela eller delar av utbildningen i ämnen. Elever i grundsärskolan kan också delvis läsa något eller några ämnen enligt kursplaner. De kan även vara mottagna i grundsärskolan men läsa integrerat i en annan skolform, vanligtvis , och helt eller delvis följa grundsärskolans kursplaner.2 I samband med reformerna av skolväsendet stramades reglerna åt för vilka elever som skulle tas emot i grundsärskolan. ska barn med autism eller autismliknande tillstånd tas emot endast om de också har en utvecklingsstörning eller en bestående begåvningsmässig funktionsnedsättning. Det förtydligades också att det för att bli mottagen i grundsärskolan krävs ett beslut av barnets hemkommun som ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning av barnets förmågor.3 Elevantalet minskade därefter men har ökat igen. 11 140 elever sin utbildning helt eller delvis enligt grundsärskolans kursplaner. Det motsvarar av antalet elever i . Andelen pojkar var . Omkring 6 300 elever undervisades i grundsärskolans ämnen. Omkring 4 800 elever undervisades i ämnesområden, vilket motsvarar av grundsärskoleeleverna. Omkring 1 300, motsvarande , av grundsärskolans elever var integrerade i en annan skolform.4 fanns 17 kap. 5 §, 29 kap. 8 § skollagen (2010:800). I skollagen gäller att det som anges för personer med utvecklingsstörning även gäller dem som har fått en betydande och bestående begåvningsmässig funktionsnedsättning på grund av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom. 27 kap. 9 § skollagen (2010:800). 37 kap. 5 § skollagen (2010:800). 4Skolverket, ”Sök statistik”, Undervisningsformer läsåren 2006/07-2018/19. Tabell 5, hämtad . 8R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N det 555 grundsärskolor, varav endast 35 var fristående skolor med enskild huvudman.5 Majoriteten av grundsärskolorna drivs därmed i regi. Eleverna i grundsärskolan omfattas av samma övergripande mål för utbildningen som alla elever i svensk skola. De ska enligt skollagen ”ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål.”6 Vidare ska grundsärskolan ge eleverna en för dem anpassad utbildning som ger kunskaper och värden och utvecklar elevernas förmåga att tillägna sig dessa. Granskningen inriktas mot den del av dessa mål som säger att utbildningen ska utveckla elevernas kunskaper så långt det är möjligt, vilket i rapporten kallas för skolans kunskapsuppdrag.7 1.1.2 Från omsorgstänkande mot kunskapsutveckling Undervisning av barn med intellektuell funktionsnedsättning har i bedrivits i olika former . Gradvis har undervisningen kommit att betona elevernas kunskapsutveckling. I rapporten används i fortsättningen beteckningen intellektuell funktionsnedsättning istället för skollagens benämning utvecklingsstörning eller motsvarande begåvningsmässiga funktionsnedsättning.8 Länge bedrevs undervisningen huvudsakligen i internatform. Efter fick barn med intellektuella funktionsnedsättningar i olika steg en förbättrad utbildningssituation. ökade kraven på inkludering och rätten för personer med intellektuell funktionsnedsättning att leva som andra i samhället. Det ledde 1967 till att alla barn med intellektuell funktionsnedsättning fick rätt till undervisning och skolplikt infördes för dessa elever. Undervisningen har dock under större delen av bedrivits som en del av samhällets vård och omsorg. Ansvaret för undervisningen överfördes först från till och särskolan hade landstingen som huvudmän.9 5Skolverket, ”Sök statistik”, Skolenheter och elever läsåren 2013/14–2018/19. Tabell 2A, hämtad . 63 kap. 3 § skollagen (2010:800). 7Därmed granskas inte skollagens övriga mål, till exempel att utbildningen syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla värden förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläggande demokratiska värderingar. 1 kap. 4 § skollagen (2010:800). 8Begreppet utvecklingsstörning används i skollagen och i förordningstexter. Begreppet är dock daterat. Intellektuell funktionsnedsättning används i ICD-11 (International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems) som är en internationell standard för klassificering av diagnoser. Det används också av de skolor som besökts under granskningen. 9SOU 2003:35, SOU 2004:98. R I K S R E V I S I O N E N G R U N D S Ä R S K O L A N S K U N S K A P S U P P D R A G – S T Y R N I N G , S T Ö D O C H U P P F Ö L J N I N G I och med läroplansreform kom särskolan att omfattas av samma läroplan som övriga skolformer och kunskapsperspektivet stärktes. Undervisningen bedrevs fortsatt i en egen skolform, men regeringen såg det som betydelsefullt att utbildningens värdegrund, mål och riktlinjer samt ansvarsfördelning skulle vara desamma för alla barn med skolplikt. Även om särskolan efter 1994 på ett tydligare sätt än tidigare haft som mål att utveckla elevernas kunskaper, har undervisningen av elever med intellektuell funktionsnedsättning fått kritik för att vara för omsorgsinriktad. konstaterade flera utredningar att särskolan präglades av ett omsorgstänkande som inte ansågs vara gynnsamt för elevernas kunskapsutveckling.10 Ett huvudsyfte med reformerna 2011 var att stärka fokuset på kunskaper och att förtydliga mål- och resultatstyrningen i hela skolväsendet. I samband med det stärktes kunskapsperspektivet ytterligare även i grundsärskolan. beslutade om en ny skollag och bland annat infördes nya läroplaner och ett nytt betygssystem.11 Fler elever skulle kunna nå skolans kunskapsmål om målstrukturen gjordes tydligare, om elevernas kunskaper kontinuerligt följdes upp och utvärderades, samt om stöd sattes in . En ökad precisering av mål och krav i styrdokumenten bedömdes ge en ökad likvärdighet i bedömningen av elevers kunskaper och öka graden av måluppfyllelse.12 När det gällde grundsärskolan menade regeringen att det var motiverat att behålla en egen skolform för elever med intellektuell funktionsnedsättning där undervisningen kunde anpassas efter varje elevs förutsättningar. ansåg regeringen att det var viktigt att utbildningen så långt det var möjligt skulle motsvara den som ges i . Den skulle på samma sätt som i ligga till grund för fortsatt utbildning och ge eleverna kunskaper och värden och utveckla elevernas förmåga att tillägna sig dessa.13 Regeringen ansåg också att det ur ett likvärdighetsperspektiv var viktigt att grundsärskolans kursplaner hade samma struktur som i övriga skolformer. Det skulle också möjliggöra samarbete och rörlighet mellan skolformerna.14 Kunskapsperspektivet lyftes också fram i de nya kursplanerna på ett tydligare sätt . Denna förändring var tydligast i kursplanerna för träningsskolans ämnesområden.15 (2009) Redovisning av uppdrag om kunskapsbedömning i särskola och särvux. Skolinspektionen (2010) Undervisningen i svenska i grundsärskolan. 11Den nya skollagen omfattade hela skolväsendet. Andra delar av reformerna var en ny gymnasieskola, en ny lärarutbildning och satsningar på lärares kompetens- och karriärsutveckling. 2008/09:87, bet. 2008/09:UbU9, rskr. 2008/09:189. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370, rskr. 2009/10:371. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370, rskr. 2009/10:371. 2008/09:87, bet. 2008/09:UbU9, rskr. 2008/09:189. 15Skolverket (2010) Redovisning av uppdrag om att utarbeta nya kursplaner och kunskapskrav för och motsvarande skolformer m.m. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Vidare menade regeringen att eleverna i den obligatoriska särskolan borde ha samma möjligheter att följa sin utveckling mot uppställda kunskapskrav som eleverna i och att den obligatoriska särskolans resultat borde belysas på ett bättre sätt.16 Flera förändringar av kunskapsbedömningen i grundsärskolan genomfördes. En avgörande förändring blev att eleverna i grundsärskolans ämnen skulle bedömas mot kunskapskrav i en mer absolut mening. skulle bedömningen göras mot kunskapsmål, men efter varje elevs förutsättningar. Denna skrivning behölls dock för de elever som får sin undervisning i ämnesområden.17 En annan förändring var att eleverna i grundsärskolans ämnen kom att omfattas av samma betygssteg som de övriga obligatoriska skolformerna. Betyget icke godkänt sätts emellertid inte och betyg sätts precis som innan reformerna endast om eleven eller elevens vårdnadshavare begär det.18 1.1.3 Motiv för granskning Grundsärskolan är en till elevantalet liten skolform för elever med intellektuella funktionsnedsättningar. De har samma rättigheter som elever i andra skolformer att kunna utveckla sina kunskaper så långt det är möjligt. Det är därför en principiellt viktig uppgift för staten att verka för att grundsärskolans elever ges goda förutsättningar att utveckla sina kunskaper. Det har funnits en övervikt mot ett omsorgstänkande i skolformen, men elevernas möjligheter till kunskapsutveckling har successivt stärkts. En tydlig förändring skedde i samband med skolreformerna 2011 då kunskapsperspektivet förstärktes i grundsärskolans läroplan. Grundsärskolan har dock följts upp och utvärderats i begränsad omfattning . Det är därmed motiverat att undersöka hur regeringen och ansvariga skolmyndigheter har hanterat sitt ansvar för att eleverna i grundsärskolan ska kunna utveckla sina kunskaper så långt det är möjligt i enlighet med utbildningens mål. 1.2 Syfte, frågeställningar och disposition Skolhuvudmännen ansvarar för att genomföra utbildningen i skolan enligt de bestämmelser som finns i lagar, förordningar och övriga föreskrifter. utfärdar lagarna på skolområdet. Regeringen beslutar om förordningar och styr även skolan genom skolmyndigheterna. Regeringen och skolmyndigheterna påverkar därigenom skolhuvudmännens förutsättningar att genomföra sitt uppdrag, och det är dessa förutsättningar som är fokus för granskningen. 2008/09:87, bet. 2008/09:UbU9, rskr. 2008/09:189. 17Kunskapskraven utarbetades av på uppdrag av regeringen. (2010) Redovisning av uppdrag om att utarbeta nya kursplaner och kunskapskrav för och motsvarande skolformer m.m. 2008/09:87, bet. 2008/09:UbU9, rskr. 2008/09:189. R I K S R E V I S I O N E N G R U N D S Ä R S K O L A N S K U N S K A P S U P P D R A G – S T Y R N I N G , S T Ö D O C H U P P F Ö L J N I N G I granskningen undersöks den statliga styrningen, stödet och uppföljningen av grundsärskolan . Syftet är att bedöma om de statliga insatserna gett grundsärskolan goda förutsättningar att utveckla elevernas kunskaper så långt det är möjligt. Granskningen utgår från följande frågor: 1.Är regeringens och insatser för att utveckla grundsärskolans läroplan och timplaner samt stöd till att tolka dem ändamålsenliga? 2.Tillhandahåller grundsärskolans lärare ett ändamålsenligt stöd för att bedöma elevernas kunskaper? 3.Är uppföljningen och utvärderingen av grundsärskolans kunskapsuppdrag ändamålsenlig? Skolans kunskapsuppdrag definieras i de centrala styrdokumenten för de obligatoriska skolformerna , grundsärskolan, sameskolan och specialskolan. Dessa är skollagen, skolförordningen och de olika skolformernas läroplaner. Det är i läroplanerna som kunskapsuppdraget huvudsakligen konkretiseras och granskningen omfattar därför utvecklingen av grundsärskolans läroplan. Skolformernas timplaner, som reglerar antalet timmar undervisning som eleverna minst har rätt till, sätter också upp ramar för hur djupa kunskaper som kan uppnås i olika ämnen och ämnesområden och omfattas därför också av granskningen.