prop · H70351 · 2019-12-05 00:00:00 — Regeringens proposition 2019/20:51 Totalförsvarsdatalag – personuppgiftsbehandling Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen föreslår att lagen om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga upphävs och att en ny totalförsvarsdatalag införs. Förslaget innebär dels en modernisering av den nuvarande registerlagen, dels en anpassning till bestämmelserna i dataskyddsförordning. Den nya lagen föreslås reglera behandlingen av personuppgifter om totalförsvarspliktiga och annan personal inom totalförsvaret i Totalförsvarets rekryteringsmyndighets verksamhet. Lagen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till totalförsvarsdatalag .......................................... Förslag till lag om ändring i lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s 3 Ärendet och dess beredning ............................................................ 4 Personalförsörjningen inom totalförsvaret och Totalförsvarets Totalförsvaret – den verksamhet som behövs för att förbereda för krig ............................................... Totalförsvarsplikten och totalförsvarspliktiga .................. Annan personal inom totalförsvaret ................................. Mönstring, inskrivning och krigsplacering Stöd och service till bemanningsansvariga Personalredovisning av totalförsvaret ............. 5 Regler om personuppgiftsbehandling och enskildas rätt till Offentlighets- och sekretesslagen .................... Lagen om behandling av personuppgifter 6 Allmänna utgångspunkter för en ny reglering................................. En ny lag införs och lagen om behandling av Förhållandet till annan reglering ...................................... 7 Lagens syfte och tillämpningsområde............................................. Personuppgiftsbehandling som inte omfattas av den Helt eller delvis automatiserad behandling...................... Rättslig grund och tillåtna ändamål................................................ Rättslig grund för behandlingen av personuppgifter ....... Primära ändamål för behandling av Sekundära ändamål för behandling av Behandling av vissa kategorier av personuppgifter........................ Personnummer och samordningsnummer........................ Personuppgifter om lagöverträdelser ............................... Rätten att göra invändningar .......................................................... Tillgången till personuppgifter....................................................... En sekretessbrytande regel för direktåtkomst ................................ Försvarsmakten får föra in och rätta uppgifter ............................... Vissa andra frågor av särskild vikt för dataskyddet ....................... Säkerheten för personuppgifter ....................................... Rättelse och annan korrigering ........................................ Information och tillgång till personuppgifter .................. Bevarande och gallring .................................................................. Bevarande för arkivändamål............................................ Bevarande av känsliga personuppgifter ........................... 21.1Sekretess i Totalförsvarets rekryteringsmyndighets Hälsotillstånd och hälso- och sjukvård ........... 21.1.4Behandling i strid med Register över totalförsvarets personal ............ 21.1.6Uppgifter vid utredning, inskrivning, Ett omvänt skaderekvisit bör inte införas ......................... Någon ny sekretessbrytande bestämmelse behövs Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Förslaget till totalförsvarsdatalag ..................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s personuppgiftsbehandling (SOU 2017:97) ....................... Förteckning över remissinstanserna ............................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1.Riksdagen antar regeringens förslag till totalförsvarsdatalag. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning. Regeringen har följande förslag till lagtext. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Syftet med denna lag är att ge Totalförsvarets rekryteringsmyndighet möjlighet att i sin verksamhet behandla personuppgifter om totalförsvars- pliktiga och annan personal inom totalförsvaret på ett ändamålsenligt sätt samt att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks vid 2 § Denna lag gäller i Totalförsvarets rekryteringsmyndighets verksam- het vid behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga och annan personal som har en uppgift inom totalförsvaret vid höjd beredskap. I de fall det anges särskilt gäller lagen även i verksamhet som bedrivs av någon annan än Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. När sådan behandling av personuppgifter som avses i första stycket ut- förs av Totalförsvarets rekryteringsmyndighet i egenskap av vårdgivare inom hälso- och sjukvården tillämpas patientdatalagen (2008:355). 3 § Lagen gäller vid sådan behandling av personuppgifter som är helt eller delvis automatiserad. Lagen gäller även för annan behandling av personuppgifter som ingår i eller kommer att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. Förhållandet till annan reglering Vid behandling av personuppgifter enligt denna lag gäller lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds- förordning och föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen, om inte något annat följer av denna lag eller av föreskrifter som har med- delats i anslutning till lagen. Totalförsvarets rekryteringsmyndighet är personuppgiftsansvarig för den behandling av personuppgifter som myndigheten utför. kommun, region eller statlig myndighet som behandlar person- uppgifter med stöd av denna lag eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen är personuppgiftsansvarig för den behandlingen. 6 § Personuppgifter i Totalförsvarets rekryteringsmyndighets verksamhet får behandlas om det är nödvändigt för att 1.ta fram underlag för beslut om mönstring, inskrivning, krigsplacering eller annat ianspråktagande av personal till totalförsvaret, 2.redovisa personal med uppgifter inom totalförsvaret, 3.säkerställa att den registrerade fortlöpande får ändamålsenlig utbildning och en lämplig placering inom totalförsvaret, 4.se till att den registrerade fullgör sina skyldigheter i fråga om totalförsvarsplikten, 5.tillgodose den registrerades rättigheter och trygghet i egenskap av totalförsvarspliktig, och 6.fullgöra Totalförsvarets rekryteringsmyndighets serviceskyldighet gentemot bemanningsansvariga organ inom totalförsvaret. 7 § Personuppgifter som behandlas enligt 6 § får också behandlas för att fullgöra uppgiftslämnande som sker i överensstämmelse med lag eller förordning. Personuppgifter som behandlas enligt 6 § får behandlas även för andra ändamål, under förutsättning att uppgifterna inte behandlas på ett sätt som är oförenligt med det ändamål för vilket uppgifterna samlades in. Behandling av känsliga personuppgifter 8 § Känsliga personuppgifter enligt artikel 9.1 i och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), här benämnd EU:s dataskyddsförordning, får endast behandlas om det är absolut nödvändigt för de ändamål som anges i 6 och 7 §§. Känsliga personuppgifter får även behandlas om det är absolut nödvändigt vid en utredning om den totalförsvarspliktiges personliga förhållanden som görs enligt 2 kap. 1 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt av någon annan statlig myndighet än Totalförsvarets rekryteringsmyndighet, en kommun eller region. 9 § Vid behandling som sker med stöd av 8 § är det förbjudet att utföra sökningar i syfte att få fram ett urval av personer grundat på känsliga personuppgifter. Det är också förbjudet att som sökbegrepp använda uppgifter om 1.hinder för mönstring, annan utredning, utbildning, krigsplacering eller annat ianspråktagande av den registrerade för totalförsvarets räkning, 2.boende- och familjeförhållanden samt försörjning, 3.resultat från begåvningstest eller anlagstest som utförs vid mönstring eller annan utredning, 2019/20:51 5. lagöverträdelser, säkerhetsprövning enligt säkerhetsskyddslagen (2018:585) samt vilken säkerhetsklass prövningen avsett och resultatet av den. De uppgifter som anges i andra stycket 1–5 får dock användas som sökbegrepp när uppgifter lämnas ut för framställning av statistik eller för forskningsändamål. De uppgifter som anges i andra stycket 3 får även användas som sökbegrepp för att ta fram underlag för beslut om mönstring, inskrivning, krigsplacering eller annat ianspråktagande av personal till totalförsvaret. Rätten att göra invändningar 10 § Artikel 21.1 i EU:s dataskyddsförordning om rätten att göra invändningar gäller inte vid sådan behandling som är tillåten enligt denna lag eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. 11 § Tillgången till personuppgifter vid Totalförsvarets rekryteringsmyndighet, en annan statlig myndighet, en kommun eller region ska begränsas till vad varje anställd behöver för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om hur tillgången till personuppgifter ska begränsas. 12 § Direktåtkomst till personuppgifter hos Totalförsvarets rekryteringsmyndighet får endast medges Försvarsmakten och den registrerade. Den registrerade får endast ha direktåtkomst till personuppgifter som rör honom eller henne. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela ytterligare föreskrifter om begränsningar av direktåtkomsten enligt första stycket och föreskrifter om behörighet och säkerhet vid sådan åtkomst. 13 § Försvarsmakten har rätt att vid direktåtkomst enligt 12 § första stycket ta del av de personuppgifter som omfattas av åtkomsten. Försvarsmaktens införande och rättelse av personuppgifter 14 § Försvarsmakten får föra in och rätta personuppgifter om totalförsvarspliktiga i Totalförsvarets rekryteringsmyndighets informationssystem. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om Försvarsmaktens behandling av personuppgifter enligt första stycket och föreskrifter om behörighet och säkerhet vid sådan behandling. 15 § Personuppgifter ska avskiljas så att tillgången till dem begränsas när de inte längre behövs i Totalförsvarets rekryteringsmyndighets löpande verksamhet för de ändamål som anges i 6 §. Personuppgifter om totalförsvarspliktiga ska avskiljas senast vid utgången av det kalenderår då den totalförsvarspliktige fyller , om inte den totalförsvarspliktige därefter har en uppgift inom totalförsvaret vid höjd beredskap. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela ytterligare föreskrifter om avskiljande av personuppgifter. 16 § Vid behandling enligt denna lag eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen gäller inte bestämmelserna i artikel 58.2 f i EU:s dataskyddsförordning och 6 kap. 1 § lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning om tillsynsmyndighetens befogenhet att införa en tillfällig eller definitiv begränsning av, inklusive ett förbud mot, behandling. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Genom lagen upphävs lagen (1998:938) om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga. 2019/20:51 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s Härigenom föreskrivs att punkt 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning ska ha följande lydelse. 3.I stället för vad som sägs i 1 kap. 2 § ska den upphävda lagen fortsätta att gälla i sådan verksamhet hos Försvarsmakten, och Totalförsvarets rekryteringsmyndighet som inte omfattas av unionsrätten. 3.I stället för vad som sägs i 1 kap. 2 § ska den upphävda lagen fortsätta att gälla i sådan verksamhet hos Försvarsmakten och som inte omfattas av unionsrätten. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning antogs och rådets förordning (EU) 2016/679 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), nedan kallad dataskyddsförordningen. Samma datum upphävdes personuppgiftslagen (1998:204), och lagen (2018:2018) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning, nedan kallad dataskyddslagen, trädde i kraft. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av regleringen av behandlingen av personuppgifter om totalförsvarspliktiga (dir. 2016:103). Utredningen, som tog namnet (Fö 2016:01), överlämnade betänkandet Totalförsvarsdatalag – personuppgiftsbehandling (SOU 2017:97). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (Fö2017/01697/RS). beslutade regeringen propositionen En ny beteckning för kommuner på regional nivå och vissa frågor om regionindelning (prop. 2018/19:162). I propositionen föreslås bl.a. att beteckningen för kommuner på regional nivå ska ändras från landsting till region. Ändringen i det här avseendet föreslås i huvudsak träda i kraft . har bifallit regeringens förslag (bet. 2019/20:KU3, rskr. 2019/20:48). Beteckningen region används därför genomgående i denna proposition i stället för beteckningen landsting, med undantag för de fall det refereras till bestämmelser i gällande rätt som innehåller beteckningen landsting. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet lämnade förslagen utan erinran. Vissa språkliga och redaktionella ändringar har gjorts i förhållande till förslagen i lagrådsremissen. totalförsvaret och Totalförsvarets rekryteringsmyndighet 4.1Totalförsvaret – den verksamhet som behövs för att förbereda för krig Totalförsvar avser den verksamhet som behövs för att förbereda för krig. Totalförsvaret består av dels militär verksamhet (militärt försvar), dels civil verksamhet (civilt försvar). Försvarsmakten har det huvudsakliga ansvaret för det militära försvaret, medan andra statliga myndigheter, kommuner, regioner m.fl. ansvarar för det civila försvaret. Totalförsvarsplikten infördes i genom lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt i syfte att möjliggöra en samlad användning av de personalresurser som stod till förfogande. beslutade att totalförsvarets personalförsörjning skulle bygga på frivillighet och inte på plikt. Bedömningen gjordes dock att totalförsvarsplikten i grunden skulle kvarstå med möjlighet för regeringen att aktivera delar av totalförsvarsplikten om försvarsberedskapen kräver det (prop. 2009/10:160 s. 77 f.). Skyldigheten att genomgå mönstring och fullgöra värnplikt och civilplikt skulle därmed vara vilande till dess att regeringen beslutade annat. Dessutom skulle skyldigheten att fullgöra tjänstgöring omfatta både kvinnor och män. I och med detta infördes ett nytt personalförsörjningssystem. beslutade regeringen att ge Försvarsmakten rätt att kalla in värnpliktig personal till repetitionsutbildning med stöd av lagen om totalförsvarsplikt. beslutade regeringen att aktivera skyldigheten för totalförsvarspliktiga att genomgå mönstring och fullgöra grundutbildning med värnplikt. I och med 2014 och beslut aktiverades alltså delar av den vilande totalförsvarsplikten. Skyldigheten för totalförsvarspliktiga att fullgöra civilplikt är dock alltjämt vilande. I syfte att ge en helhetsbild av hur systemet med totalförsvarsplikt är utformat och dess omfattning kommer dock även civilplikten att behandlas i följande avsnitt. Bestämmelser om totalförsvarsplikt, dess innebörd och omfattning finns i lagen och förordningen (1995:238) om totalförsvarsplikt. plikten innebär en skyldighet för varje svensk medborgare – och för var och en som utan att vara svensk medborgare är bosatt i – att tjänst- göra inom totalförsvaret i den omfattning som hans eller hennes kropps- krafter och hälsotillstånd tillåter. Totalförsvarsplikten omfattar både män och kvinnor och gäller från början av det kalenderår personen fyller till slutet av det kalenderår han eller hon fyller . Tjänstgöringen fullgörs som värnplikt, civilplikt eller allmän tjänsteplikt. Värnplikten och civilplikten omfattar grundut- Prop. 2019/20:51 bildning, repetitionsutbildning, beredskapstjänstgöring och krigstjänst- Den allmänna tjänsteplikten innebär att den som är totalförsvarspliktig ska tjänstgöra under höjd beredskap, om det behövs för att verksamhet som är av särskild vikt för totalförsvaret ska kunna upprätthållas. Höjd beredskap är antingen skärpt beredskap eller högsta beredskap. Enligt lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap kan regeringen besluta om höjd beredskap i händelse av krigsfara eller sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av att det är krig utanför gränser eller av att har varit i krig eller krigsfara. Är i krig råder högsta beredskap. Under högsta beredskap är totalförsvar all samhällsverksamhet som då ska bedrivas. Skyldigheten att fullgöra värnplikt och civilplikt med längre grundutbildning gäller för både män och kvinnor. Skyldigheten omfattar endast svenska medborgare och gäller från början av det kalenderår den totalförsvarspliktige fyller till slutet av det kalenderår han eller hon fyller Värnplikt fullgörs hos Försvarsmakten. Civilplikt fullgörs i de verksamheter inom totalförsvaret som regeringen föreskriver men får inte omfatta annan verksamhet som är förenad med egentliga stridsuppgifter än ordnings- eller bevakningsuppgifter. Allmän tjänsteplikt fullgörs genom att den totalförsvarspliktige i) kvarstår i sin anställning eller fullföljer ett uppdrag, ii) tjänstgör enligt avtal om frivillig tjänstgöring inom totalförsvaret, eller iii) utför arbete som anvisats honom eller henne av den myndighet som regeringen bestämmer. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer beslutar hos vilka arbetsgivare och uppdragsgivare som allmän tjänsteplikt ska fullgöras och vilka arbetstagare och uppdragstagare som ska omfattas av allmän tjänsteplikt. Om den allmänna tjänsteplikten ska fullgöras hos en statlig myndighet är det dock myndighetens uppgift att besluta om vilka arbetstagare och uppdragstagare som ska omfattas av tjänsteplikten. Anställd personal som avses tjänstgöra på sin ordinarie arbetsplats med allmän tjänsteplikt kan krigsplaceras av arbetsgivaren med stöd av anställningsavtalet enligt 6 § förordningen (2015:1053) om totalförsvar och höjd beredskap. Beslut om allmän tjänsteplikt får inte omfatta den som redan är krigsplacerad med stöd av lagen om totalförsvarsplikt. 4.3Annan personal inom totalförsvaret Utöver de totalförsvarspliktiga finns det annan personal inom totalförsvaret som kan delas in i huvudsakligen två kategorier: anställd personal och avtalspersonal. Utmärkande för denna personal är att deras tjänstgöringsskyldighet har sin grund i det anställningsavtal eller annat avtal som de ingått med Försvarsmakten, sin arbetsgivare eller någon annan. Även de nu nämnda personerna omfattas formellt av totalförsvarsplikten om de är . Deras skyldighet att delta i utbildning och tjänstgöra i övrigt grundar sig dock på det avtal de ingått med sin arbetsgivare eller någon annan och inte på totalförsvarsplikt. Det kan bli aktuellt att ta vissa av dem i anspråk med stöd av den allmänna tjänsteplikten vid 2019/20:51 höjd beredskap men i normalfallet fortsätter de även då att tjänstgöra med avtalet som grund. Till annan personal inom totalförsvaret hör även personer med vissa begränsade uppgifter vid höjd beredskap, utan att skyldigheten att fullgöra dessa är knuten till totalförsvarsplikten. Det gäller t.ex. dem som ska ställa egendom till förfogande enligt förfogandelagstiftningen. Anställd personal vid Försvarsmakten delas in i kontinuerligt tjänstgörande personal, tjänstgörande personal och personal som är direktrekryterad för att tjänstgöra i en internationell militär insats. Den kontinuerligt tjänstgörande personalen består av yrkesofficerare, kontinuerligt tjänstgörande anställda gruppbefäl, soldater och sjömän samt civila arbetstagare. Yrkesofficerare är tillsvidareanställda militära tjänstemän och är anställda med stöd av officersförordningen (2007:1268). Yrkesofficerare delas in i kontinuerligt tjänstgörande officerare respektive kontinuerligt tjänstgörande specialistofficerare. Kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän är tidsbegränsat anställda med stöd av lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar eller med stöd av kollektivavtal. Civila arbetstagare, exempelvis hälso- och sjukvårdspersonal, präster, jurister och tekniker, kan vara antingen tillsvidareanställda eller tidsbegränsat anställda med stöd av lagen (1982:80) om anställningsskydd eller anställningsförordningen (1994:373). Utbildning och övning för dessa personer regleras i anställningsavtalet. Den tjänstgörande personalen består av reservofficerare, tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän samt tjänstgörande specialister. Reservofficerare är tillsvidareanställda militära tjänstemän och är anställda med stöd av officersförordningen. Reservofficerare delas in i tjänstgörande officerare respektive tjänstgörande specialistofficerare. tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän är anställda med stöd av lagen om vissa försvarsmaktsanställningar. tjänstgörande specialister är anställda som gruppbefäl, soldater och sjömän för tjänstgöring med stöd av lagen om vissa försvarsmaktsanställningar. De är anställda utifrån sina civila fackkompetenser och består exempelvis av läkare, präster, jurister, tekniker och mekaniker. Därutöver kan personal direktrekryteras och anställas tidsbegränsat för att tjänstgöra i en internationell militär insats med stöd av lagen (2010:449) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser eller med stöd av lagen om vissa försvarsmaktsställningar. Personal som inte är anställd inom totalförsvaret utan har tecknat avtal om tjänstgöring i Försvarsmakten benämns avtalspersonal. är personal som har tecknat avtal om tjänstgöring i hemvärnet med stöd av hemvärnsförordningen (1997:146). Därutöver finns personal som inte är hemvärnssoldater utan som antingen är anställda i Försvarsmakten och krigsplacerade i hemvärnet eller personal som tecknat avtal om tjänst- i hemvärnet med stöd av förordningen (1994:524) om frivillig för- Det finns också avtalspersonal som har sin befattning i Prop. 2019/20:51 krigsförband som inte ingår i hemvärnet. Avtalspersonal kan även tjänst- göra vid andra myndigheter inom totalförsvaret. Avtalspersonal ska vara medlemmar i en frivillig försvarsorganisation. De frivilliga försvarsorganisationerna finns förtecknade i en bilaga till förordningen om frivillig försvarsverksamhet. 4.4Verksamheten vid Totalförsvarets rekryteringsmyndighet Totalförsvarets rekryteringsmyndighet är central för personalförsörjningen av totalförsvaret. Myndighetens verksamhet regleras bl.a. i lagen och förordningen om totalförsvarsplikt och förordningen (2010:1472) med instruktion för Totalförsvarets rekryteringsmyndighet.