prop · H603101 · 2019-04-15 00:00:00 — Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på 110 miljoner kro- nor. De utestående åtagandena uppgick till . S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Tabell 2.35 UO 2 Utlåning 1Lån till ges med stöd av 5 kap. 1§ budgetlagen (2011:203). I nettoutlåning redovisas lånen till kassamässigt, utan valuta- omvärdering. I ovanstående tabell redovisas lånen valuta- omvärderade till bokslutskurs. Jämfört med ökade utlåningen till med 20 379 mil- joner kronor. Tabell 2.36 UO 2 Garantier banken (EIB) 4 banken (NIB) banken () 5 (CEB) 6 (AIIB) 8 1Lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. Åtagandet för insättningsgarantin avser . 2Om vissa villkor i lag (2008:812) om statliga garantier till insättare i utländska instituts filialer i är uppfyllda ges en möjlighet att ställa ut garantier för att skydda dessa insättare. 3Lagen (1999:158) om investerarskydd. För investerarskyddet saknas uppgifter om storleken på de skyddade tillgångarna. 2008/09:116, bet 2008/09: FiU36, rskr. 2008/09:200. 2010/11:1, bet. 2010/11:FiU2, rskr. 2010/11:139. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU2, rskr. 2011/12:104. 7I samband med bolagisering av statliga affärsverk bes lutade om statlig borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per . 2015/16:99, bet. 2015/16:FiU21, rksr. 2015/16:311. Tabell 2.37 UO 2 Inomstatliga lån Statens järnvägars långfristiga lån exkl. finansiell leasing 1) mark, anläggningar och lokaler anläggningstillgångar som används i 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU2, rskr. 2013/14:135 . Tabell 2.38 UO 2 Övriga krediter Kredit för infriande av kapitalgarantier Kredit för infriande av garantireserv) 4) Kammarkollegiets behov av likviditet för inrättande av nya myndigheter Kammarkollegiets kredit för statliga 1Lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. 2Lagen (1999:158) om investerarskydd. 2001/02:1 (vol 1), bet. 2001/02:FiU1, rskr. 2001/02:34 . 4Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1§ budgetlagen (2011:203). 5Budgetlagen (2011:203), förordning (2011:211) om utlåning och garantier . 1995/96:105, bet. 1995/96:FiU11, rskr. 1995/96:191. har beviljat krediter inom utgiftsom- rådet, bl.a. för insättningsgarantin och investerar- skyddet. iakttagelser – årlig revision Kammarkollegiet har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. Kammarkollegiet redovisar ingångna åtagan- den utöver tilldelad ram för två beställnings- bemyndiganden. För anslaget 1:15 ap. 6 Övriga åtgärder inom konkurrenskraftig livsmedelssektor under utgiftsområde 23 har ingångna åtaganden gjorts med utöver tilldelad ram. För anslag 1:5 ap. 1 Näringslivsutveckling under utgiftsområde 24 har åtaganden gjorts med utöver tilldelad ram. Åtagandena har ingåtts av regeringen, men anslagsposterna disponeras av myndigheten. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Myndigheten har beskrivit förhållandet i sin årsredovisning. har fått en revisions- berättelse med reservation avseende sin årsredo- visning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. har överskridit den av regeringen beslutade anslagskrediten för anslaget 1:13 under utgiftsområde 2 med . Myndigheten har i och med överskridandet inte följt 6 § anslagsför- ordningen (2011:223). Överskridandet framgår av årsredovisningen. RiR 2018:2 Finansiell stabilitet – makrotillsyn på rätt sätt? har granskat hur makrotillsynen genomförs och hur berörda myndigheter sam- verkar i frågor som rör makrotillsynen. Regeringen har i skrivelsen om finansiell stabilitet (skr. 2017/18:255) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2018/19:FiU12, rskr. 2018/19:36). RiR 2018:18 användning av ränteswappar – motiv, resultat och redovisning har granskat hur användningen av ränteswappar svarar mot det övergripande målet för statsskuldsförvaltningen och om redovis- ningen av resultatet är tillfredsställande. Regeringen har i skrivelsen om användning av ränteswappar (skr. 2018/19:22) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Gransk- ningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2018/19:FiU32, rskr. 2018/19:144). RiR 2018:20 Staten som inköpare av konsulttjänster – tänk först och handla sen har granskat statliga myndig- heters inköp av konsulttjänster. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 skrivelsen om staten som inköpare av konsulttjänster (skr. 2018/19:24) redovisat vilka åtgärder som vidtagit eller avses vidta med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2018/19:FiU31, rskr. 2018/19:143). RiR 2018:7 Räkenskapssammandraget som underlag för kommunjämförelser – är kostnadsmåtten tillförlitliga? har granskat om staten har skapat förutsättningar för kommuner att redovisa OH- kostnader så att räkenskapssammandraget blir ett tillförlitligt underlag för kommunjämförelser. Regeringen gör i skrivelsen om räkenskapssammandraget som underlag för kommunjämförelser (skr. 2017/18:293) en annan bedömning än Riksrevis- ionen och vidtar därför inte några åtgärder med anledning av granskningsrapporten. Gransk- ningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2018/19:FiU41, rskr. 2018/19:175). RiR 2018:23 Räkenskapssammandraget – är resultat- och balansräkningen tillförlitlig? har granskat om staten har vidtagit tillräckliga åtgärder för att säkerställa att resultat- och balansräkningen i räkenskaps- sammandraget är tillförlitlig. Regeringen gör i skrivelsen om räkenskapssammandragets tillförlit- lighet (skr. 2018/19:20) en annan bedömning än och vidtar därför inte några åtgärder med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2018/19:FiU41, rskr. 2018/19:175). S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 2.4.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Tabell 2.39 UO 3 Anslag -1,5 Utgiftsområdet omfattar beskattning, uppbörd av skatt, tull och avgifter samt verkställighet och indrivning av skatter och avgifter. Förutom dessa verksamheter ingår även verksamhet för bl.a. folkbokföring och brottsbekämpning. Skatte- verket, och är förvaltningsmyndigheter för respektive om- råde. Utfallet uppgick till och blev därmed (0,4 pro- cent) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med 435 mil- joner kronor (3,). Ökade utgifter inom beskattningsverksamheten Utfallet för anslaget 1:1 blev , vilket är högre än anvisat i statens budget. De förändrade reglerna om arbetsgivardeklaration på individnivå infördes stegvist från . Systemet togs då i bruk av företag med krav på personalliggare med fler än 15 anställda och en majoritet av dessa företag upplevde att systemet fungerat bra. måste fler verksamheter än tidigare föra en elektronisk personalliggare över vilka som är verksamma på arbetsplatsen, bl.a. omfattas nu även fordonsservicebranschen. För att skulle kunna genomföra fler oanmälda kontrollbesök för de nya verksam- heterna tillfördes medel i enlighet med propo- sitionen Vårändringsbudget . Skatte- verket genomförde totalt 32 316 kontrollbesök, vilket är en ökning jämfört med . I besöksstatistiken ingår förutom kontroll av personalliggare även tillsynsbesök och kontrollbesök för kassaregister. I enlighet med propositionen Höständrings- budget anvisades anslaget 1:1 Skatte- verket ytterligare bl.a. för att ta fram informationsmaterial och utveckla it-system för den individuella public serviceavgiften som ersätter den tidigare radio- och tv-avgiften fr.o.m. . Ökade utgifter för kontrollverksamhet Utfallet för anslaget 1:2 uppgick till . Det är högre än anvisat i den ursprungliga budgeten. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget anvisades anslaget 1:2 ytter- ligare för att dels finansiera modernare teknisk spaningsutrustning för att förbättra förutsättningarna att arbeta mot den organiserade brottsligheten, dels öka kontrol- lerna av privatimporten av varor i postförsänd- elser som ökat kraftigt. Antalet kontrollerade tulldeklarationer jämfört med ökade och innefattar alla typer av importer. Att utgifterna blev lägre än totalt anvisat beror bl.a. på att vissa inköp av teknisk utrustning har försenats eftersom upphandlingar har över- klagats. tydliggjorde att mer- värdesskatt ska betalas för postorderförsändelser som kommer från tredjeland till privatpersoner, vilket har lett till nya rutiner som innebar att mervärdesskatten betalas i förväg innan tull- klarering sker. Jämfört med föregående år blev utfallet för anslaget 1:2 (10,) högre med anledning av den ökade kontrollverksamheten. Utfallet för anslaget 1:3 Kronofogdemyndig- heten uppgick till . Det är lägre än anvisat i statens budget och i nivå med föregående år. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 RiR 2018:19 Investeringssparkonto – en enkel sparform i ett komplext skattesystem har granskat sparformen investeringssparkonto. Regeringen har i skrivelsen om investeringssparkonto (skr. 2018/19:30) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av gransknings- rapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2018/19:SkU7, rskr. 2018/19:162). RiR 2018:25 Nedsatt moms på livsmedel – priseffekt, fördelningsprofil och kostnads- effektivitet har granskat den nedsatta mom- sen på livsmedel med avseende på dess priseffekt, fördelningsprofil och kostnadseffektivitet. Regeringen har i skrivelsen om nedsatt moms på livsmedel (skr. 2018/19:29) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av gransknings- rapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2018/19:SkU8, rskr. 2018/19:163). S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Tabell 2.40 UO 4 Anslag -3,1 -1,4 -0,9 Ersättning för skador på grund av brott -25,2 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. -2,7 Utgiftsområdet omfattar i huvudsak utgifter för kriminalpolitiskt inriktad verksamhet och rättsväsendet i övrigt. Utgiftsområdet innefattar myndigheter inom polisen och åklagarväsendet, Domstolar samt Kriminalvården. Dessu- tom ingår bl.a. , Brotts- förebyggande rådet och . Utfallet uppgick till och blev därmed (0,4 pro- cent) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2017 blev utgifterna (4,) högre. Ersättnings- och nyrekryteringar har tagit än beräknat Utfallet för anslaget 1:1 upp- gick till , vilket är 749 mil- joner kronor (3,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror främst på att fler anställda har slutat och att rekryteringar har tagit än beräknat. I enlighet med propositionen Vårändrings- budget anvisade ytterligare till anslaget för att bl.a. öka förmåga att ingripa mot organiserad brottslighet och terrorism. Den skyddsutrustning som har anskaffat kunde inte omgående avräknas anslaget utan skrivs av . Det bidrog till att anslagsutfallet blev lägre än beräknat. Utbildningsinsatser i samband med förändringar i sexualbrottslagstiftningen Utfallet för anslaget 1:5 Domstolar blev . Det är (2,) högre än vad som anvisades i statens budget. bygger den nya sexualbrottslagstiftningen på principen att allt sex ska vara frivilligt, den s.k. samtyckeslagen. Därför anvisade i enlighet med propositionen Vårändringsbudget ytterligare 10 mil- joner kronor för att ska kunna bistå i informations- och utbildningsinsatser riktade mot rättsväsendet om förändringarna i sexualbrottslagstiftningen. Bland annat anordnade och temadagar om sexualbrott för ca 500 domare, domstolsjurister, åklagare, poliser och advokater. Utgifterna för Rättsliga biträden m.m. blev högre än beräknat och högre än 2017 Utfallet för anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. blev , vilket är (21,) högre än vad som anvisa- des i statens budget. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget anvisade ytterligare till anslaget med anledning av en ökad måltillströmning till dom- stolarna som medfört en ökning av antalet förordnanden av rättsliga biträden. Jämfört med föregående år blev utfallet (7,) högre. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 beror bl.a. på att utgifterna för offentlig för- svarare, offentligt biträde och målsägandebiträde ökade. Utgifterna för skaderegleringar blev högre än beräknat och högre än föregående år Utfallet för anslaget 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. blev , vilket är (109,) högre än anvisat i statens budget. I enlighet med propositionerna Vår- och Höständringsbudget anvisade ytterligare 41 mil- joner kronor på grund av ett ökat antal ärenden, främst kopplade till frihetsberövanden. Anslaget används bl.a. för ersättning vid frihetsinskränk- ningar, frihetsberövanden och andra tvångsåt- gärder. Det används också till skadestånd på grund av fel eller försummelse vid myndighets- utövning. Det är framför allt utgifterna för ersättning vid frihetsberövanden som blev högre än beräknat. Dessa utgifter ökade med 23 mil- joner kronor (38,) 2018. avgjordes 1 754 ärenden där ersätt- ning betalades ut, vilket är en ökning jämfört med . Det högsta belopp som har beslutats i ett ärende är där sökande genom del- beslut beviljades en utbetalning om . Totalt utbetalt belopp blev . Andelen ärenden där ersättning för frihetsinskränkning beviljats upp- gick till . Högre utgifter för jämfört med Utfallet för anslaget 1:1 blev (3,) högre än före- gående år. Det beror främst på ökade personal- kostnader till följd av löneökningar men också på att antalet årsarbetskrafter ökade vid Polismyn- digheten med 177 (0,). Vid slutet av uppgick antalet årsarbetskrafter till 26 414. Av dessa är poliser och civilanställda. Antalet sökande till polisutbild- ningen har ökat med 4 639 personer (32,4 pro- cent) vilket har lett till att utgifterna för antag- ningsprocessen har ökat jämfört med . Antalet antagna på polisutbildningen har däremot minskat med 61 personer (4,), vilket innebär att av de 1 600 utbildnings- platserna inte har fyllts. Fler inkomna mål ledde till högre utgifter jämfört med föregående år Utfallet för anslaget 1:5 Domstolar blev , vilket är (4,) högre än 2017. Det beror främst på att antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål ökat jämfört med föregående år. Balanserade mål är antalet mål som finns kvar vid årets utgång och de uppgick till 163 055, vilket är en ökning . Balansökningen är störst vid kammarrätterna som blev högre än 2017 och beror framför allt på ökning av mål gällande behandling av extrem svettning, s.k. hyperhidros. Fler anställda inom häktes- och transportverksamheten inom Utfallet för anslaget 1:6 Kriminalvården blev , vilket är (3,) högre än 2017. har antalet häktesplatser ökat. Kriminalvården har också tagit över viss transportverksamhet från . Antalet årsarbetskrafter uppgick vid slutet av 2018 till 9 993, vilket är en ökning med 202 (2,). Tabell 2.41 UO 4 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om ett beställningsbemyndigande på 170 miljoner kro- nor. utsågs till nationellt ansvarig för EU:s fond för inre säkerhet. Gjorda åtaganden medför framtida utgifter med 164 mil- joner kronor. RiR 2018:3 För säkerhets skull – utbytet av underrättelseinformation mellan Polis- myndigheten och Säkerhetspolisen har granskat om Polismyndig- heten och Säkerhetspolisen har ett ändamåls- enligt utbyte av underrättelseinformation för att S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 förebygga och förhindra våldsbejakande extrem- ism och terrorism. Iakttagelserna från gransk- ningen avser och Säkerhets- polisen. Regeringen har redovisat sin bedömning av granskningsrapporten i skrivelsen Riksrevision- ens rapport om utbytet av underrättelseinformat- ion mellan och Säkerhets- polisen (skr. 2017/18:258). Granskningsrappor- ten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2018/19:JuU4, rskr. 2018/19:29). S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 2.4.5Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Tabell 2.42 UO 5 Anslag Avgifter till internationella organisationer -9,1 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet -2,7 -3,9 -5,8 Utgiftsområdet omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisat- ioner. Utfallet uppgick till , vilket är (5,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2017 blev utfallet (3,) lägre. Lägre avgift till FN:s budget Utfallet för anslaget 1:1 Avgifter till internationella organisationer uppgick till , vilket är (9,) lägre än anvisat i statens budget. Orsaken till det lägre utfallet är att FN:s budget för fredsbevarande operationer blev lägre än väntat. Jämfört med föregående år blev utfallet för anslaget (12,) lägre. Det beror främst på att avgifterna till FN:s fredsbevarande operationer blev lägre än 2017. Dessa avgifter uppgick till 2018. Anslaget får användas för avgifter avseende medlemskap i internationella organisat- ioner, främst FN, , , och . Skillnader i utfall på anslaget jämfört med tilldelade medel kan bero på valutakursförändringar, eftersom bl.a. FN:s budget sätts i USD. Därutöver påverkas avgifterna för FN:s fredsbevarande operationer av situationen i omvärlden, som kan innebära nya eller utvidgade respektive neddragna fredsbe- varande insatser. Skillnader mellan åren för dessa avgifter beror även främst på att budgeten för FN:s fredsbevarande operationer är konstruerad som en treårig skalcykel, där medlemsländerna betalar relativt sett mest år ett, mindre år två och minst år tre. Högre utgifter för nordiskt samarbete Utfallet för anslaget 1:3 Nordiskt samarbete blev högre än anvisat i statens budget. Det beror på att i enlighet med propositionen Höständringsbudget beslutade att inrätta tre jubileums- fonder om vardera för att främja ett brett mellanfolkligt utbyte mellan och de baltiska länderna. Tabell 2.43 UO 5 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på 264 miljoner kro- nor. De utestående åtagandena uppgick till . S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 2.4.6Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Tabell 2.44 UO 6 Anslag -1,4 -9,6 Anskaffning av materiel och anläggningar -0,8 -4,3 Internationella materielsamarbeten, industrifrågor -10,7 Ersättning för räddningstjänst m.m. -2,7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap -1,4 -0,6 Utgiftsområdet omfattar utgifter för försvar, samhällets krisberedskap, strålsäkerhet och elsäkerhet. Utfallet uppgick till och blev därmed (0,6 pro- cent) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2017 blev utfallet (6,) högre. Det beror på förstärkningar till totalförsvaret. Enligt Försvars- överenskommelsen ökades utgifts- området med . Ökade anslag för att stärka det militära försvaret Utfallet för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap uppgick till , vilket är lägre än anvisat i statens budget. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget anvisades anslaget ytterligare för att förstärka cyberförsvarsförmågan. har Försvars- makten deltagit i övningar kopplade till cyber- försvar. Försvarsmakten har också etablerat en digital testmiljö för att kunna öva i cyberförsvar. genomfördes åtta större övningar, bland annat . genomfördes också en omfattande beredskapsövning för Hemvärnet och en åter- etablering av . Utfallet för anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt uppgick till 1 037 miljoner kronor, vilket är (9,6 pro- cent) lägre än vad som anvisades i statens budget. beslutade regeringen att förlänga det svenska deltagande i insatsen i (Minusma), vilket har skett sedan insatsen inleddes . Utgifterna för detta blev dock lägre än beräknat med anledning av att åtgärder kopplade till Försvarsmaktens camp i landet inte kunde genomföras på grund av säkerhetsläget. Högre ersättningar till kommunerna till följd av sommarens skogsbränder Utfallet för anslaget 2:3 Ersättning för räddnings- tjänst m.m. uppgick till , det är högre än anvisat i statens budget. I enlighet med propositionen Höständ- ringsbudget anvisades ytterligare för att betala ut den ersätt- ning som kommunerna är berättigade till enligt lagen om skydd mot olyckor avseende kostnader uppkomna i samband med sommarens skogs- bränder. Detta förklarar även skillnaden i utfall mellan åren. Utfallet för anslaget 2:4 Krisberedskap uppgick till , vilket är (2,) lägre än vad som anvisades i statens budget. I enlighet med propositionen Höständringsbudget anvisade anslaget ytterligare för att S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 täcka kostnader som uppstått som en direkt följd av sommarens skogsbränder. Utfallet för anslaget 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap uppgick till , vilket är (4,) högre än anvisat i statens budget. Det beror främst på ökade personalkost- nader med anledning av sommarens bränder och ökade kostnader för bevakning med skogsbrand- flyg. I enlighet med propositionen Höständrings- budget anvisades anslaget därför ytter- ligare . Återupptagning av mönstringsverksamheten Utfallet för anslaget 1:6 Totalförsvarets rekry- teringsmyndighet blev högre än 2017. Verksamheten finansierades tidigare via avgifter men finansieras den via anslag. Regeringen beslutade om att återinföra skyldighet att genomgå mönst- ring och fullgöra grundutbildning med värnplikt. Skyldigheten att genomgå mönstring gäller från och skyldigheten att fullgöra grundutbildning med värnplikt från . Antalet som har mönstrats har ökat från Totalt mönstrade/prövades 14 177 perso- ner , varav 3 299 kvinnor och 10 878 män. Av dessa har ca 3 700 totalförsvarspliktiga skrivits in till Försvarsmaktens 4 000 utbildnings- platser för grundutbildning /2019. Tabell 2.45 UO 6 Beställningsbemyndiganden mot jordskred och andra Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till och är huvud- sakligen hänförlig till anslagen 1:1 Förbandsverk- samhet och beredskap och 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar. För anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och bered- skap uppgick skillnaden mellan beslutat bemyn- digande och utestående åtaganden till 3 202 mil- joner kronor. Det beror främst på att Försvars- makten inte ingick nya åtaganden i planerad omfattning. För anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar är skillnaden mellan beslutat bemyn- digande och utestående åtaganden . Försvarsmaktens planering innehåller ett stort antal projekt som ska beställas eller omförhandlas . Det är även ett stort antal åtaganden som kommer att infrias, vilket medför att det kan bli variationer i utfallet för de utestående åtagandena i förhållande till bemyn- digandet. Slutåret avseende bemyndigande för anslaget 2:4 Krisberedskap är 2023 och har överskridits. Utestående åtaganden sträcker sig till 2024. Tabell 2.46 UO 6 Garantier 1998/99:1, bet. 1998/99:FöU:1 och rskr. 1998/99:74 . Tabell 2.47 UO 6 Inomstatliga lån ramen för Myndigheten för Krig, krigsfara eller andra exklusive den särskilda krediten för krig och krigsfara på . Det fanns utestående lån om vid utgången av 2018. Tabell 2.48 UO 6 Övriga krediter Inom utgiftsområdet har beviljat övriga krediter på . Utnyttjade krediter vid utgången av uppgick till . iakttagelser – årlig revision har fått en revisions- berättelse med reservation avseende sin årsredo- visning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. har redovisat ett för högt belopp på posten Avräkning med statsverket på . Posten Behållning räntekonto hos är för lågt redovisad med motsvarande belopp per . Dessutom har myndigheten i tabellen Intäkter och kostnader för avgifter som inte disponeras redovisat ett felaktigt värde avseende flera summeringar i tabellen. Den korrekta summe- ringen av Kärnteknisk verksamhet ska vara och inte per . har även fått en upplysning i revisionsberättelsen avseende års- redovisningen . Upplysning av särskild betydelse