prop · H603101 · 2019-04-15 00:00:00 — Swapp- transaktionerna innebär att byter kronor mot utländsk valuta och under swappavtalets löptid erhåller fast ränta i kronor och betalar rörlig ränta i utländsk valuta (kron/valutaswappar). Därutöver kan swappar användas för att byta räntevillkor, t.ex. från fast till rörlig ränta. Se även Derivatinstrument. Statsskulden mäts inklusive skuldskötselinstru- ment, dvs. de derivat använder i statsskuldsförvaltningen. En plan för huvuddelen av statens inkomster och utgifter avseende ett budgetår (tidigare benämnd statsbudgeten). Statens budget består av anslag, inkomsttitlar samt netto- utlåning och en kassamässig korrigeringspost, vilket sammantaget ger statens lånebehov. fastställer budgeten och anvisar medel till regeringens förfogande för olika ändamål under anslag. Ofta används statens budget och dess saldo för att beskriva statens verksamhet. Anslagsmedel kan även anvisas och minskas på ändringsbudget under löpande budgetår i samband med den ekonomiska vårpropositionen respektive budgetpropositionen. Skillnaden mellan inkomster och utgifter på statens budget, vilket överensstämmer med statens lånebehov (med omvänt tecken). En kassamässig korrigeringspost på budgetens utgiftssida gör att denna överensstämmelse uppnås. Om saldot är negativt föreligger ett budgetunderskott och därmed ett lånebehov, vilket ökar statsskulden. Ett positivt saldo, vilket S k r . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 1 B i l a g a 7 är detsamma som ett budgetöverskott, innebär en amortering av statsskulden. Den centrala redovisningen för staten (tidigare används för att kunna planera, följa upp och styra Statens behov av att låna pengar under en viss Summan av alla kassaflöden till och från ligger till grund för årsredovisningen för staten staten kallas nettolånebehov. inklusive utfallet på statens budget, men även för överensstämmer med statens budgetsaldo (med statistik om statens finanser och budget- omvänt tecken). Detta åstadkoms genom att en kassamässig korrigeringspost och Riksgälds- kontorets nettoutlåning ingår i statens budget. Staten måste även låna för att betala tillbaka lån Summan av samtliga lån som tagits av Riksgälds- som löper ut. Summan av nettolånebehovet och kontoret för statens räkning. förfallande lån kallas bruttolånebehov. svenska marknaden sker främst i form av stats- obligationer, statsskuldväxlar och premieobligat- Den utländska upplåningen sker huvudsak- Statsskulden (exklusive orealiserade valutakurs- ligen via skuldbytesavtal (kron/valutaswappar). förändringar) och statens övriga upplåning. Även upplåning via statsskuldväxlar i utländsk Värdeförändringar hänförbara till statsskulden valuta (commercial papers) och direkt på omfattas inte av detta begrepp. utländska kapitalmarknaden förekommer. innebär att staten har gjort en nettoamortering. skulden påverkas förutom av statens budgetsaldo, Saldoraden i finansieringsanalysen i årsredovis- ningen för staten visar förändringen av statens tillfälliga placeringar samt direkta nedskrivningar vid inleverans av statsobligationer. Räntan på statsskulden. Myndigheter under regeringen med affärsdri- redovisas i huvudsak kassamässigt (vid betalning) vande verksamhet och större ekonomisk rörelse- på statens budget. frihet än vanliga statliga myndigheter. redovisningen mot anslag, redovisas ränte- fanns tre affärsverk: , Sjöfarts- kostnader enligt bokföringsmässiga grunder i resultaträkningen i årsredovisningen för staten. Skillnader uppstår mellan dessa redovisnings- metoder beroende på bl.a. orealiserade räntor, Ett statligt borgensåtagande som oftast gäller valuta-förändringar och kursdifferenser. såsom för egen skuld. Med det menas att terna för statsskuldsräntorna ingår inte under borgenären (långivaren) kan kräva att skulden ska betalas av borgensmannen (i detta fall staten) utan att först kräva betalning av gäldenären (låntagaren). En kreditgaranti är kopplad till en Räntebärande värdepapper med kort löptid som ningen är skillnaden mellan slutbetalning och det Ett räntebärande värdepapper som ges ut av pris som statsskuldväxeln har köpts till. Räntan på statsobligationer är är löptiden tre, sex eller . fast och betalas ut en gång per Det finns nominella och reala stats- De reala statsobligationerna är Summan av alla utgifter inom det fastställda skyddade mot inflation. De har en fast real ränta De takbegränsade utgifterna om- plus en ersättning för den faktiska inflationen fattar dels utgifterna på statens budget under värdepapperets löptid. (utgiftsområde 1–27) exklusive statsskuldräntor (utgiftsområde 26), dels S k r . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 1 B i l a g a 7 pensionssystemet vid sidan av statens budget. De takbegränsade utgifterna avser faktiskt förbru- kade anslagsmedel, vilket innebär att myndig- heternas utnyttjande av anslagsbehållningar och anslagskrediter ingår. Ett finansiellt instrument som ger skyldighet att köpa och sälja en underliggande vara till ett i förväg bestämt pris. Se även Option. Summan av ingående anslagsbehållningar, statens budget, ändringsbudget, indragningar och omför- delningar. Se vidare Anslagsbehållningar. En resurs som en myndighet eller staten har kontroll över till följd av inträffade händelser och som förväntas innebära ekonomiska fördelar eller servicepotential . Summan av tilldelade medel, anslagskredit och medgivet överskridande. Se vidare Tilldelade medel, Anslagskredit och Medgivet över- skridande. Överföring av ekonomiska medel för statens räkning utan krav på motprestation men vanligen enligt vissa villkor. Transfereringar i staten utgörs främst av utbetalningar av bidrag och försäkrings- ersättningar. Statens budgetsaldo justerat för tillfälliga och extraordinära händelser. Det finns ingen entydig metod att definiera vilka transaktioner som ska klassificeras som tillfälliga eller extraordinära. Därför är det väsentligt att samtliga sådana poster specificeras i utfallsredovisningen. Exempel på en sådan händelse är en försäljning av statligt aktieinnehav. Betalning som statlig myndighet mottar för statens räkning och överför till statens central- konto utan att disponera. Uppbörd är till allra största delen skatter och ska redovisas mot en inkomsttitel på statens budget. Se även Inkomst- titel. Intäkt som avser tjänster som utförts eller varor som levererats , men inte fakturerats senast vid ett visst datum i samband med årets slut (brytdag). Sådan intäkt tas upp i resultat- räkningen med motposten upplupen intäkt i balansräkningen. Kostnad för t.ex. varor och tjänster som mot- tagits , men där man inte fått fakturan, senast vid ett visst datum i samband med årets slut (brytdag). Ett annat exempel är skuld till personalen för inarbetad semester. Sådana kostnader tas upp i resultat- räkningen med motposten upplupna kostnader i balansräkningen. Ekonomisk händelse som avser själva betal- ningstransaktionen, dvs. när ersättning utges. Den kan avvika från tidpunkten för kostnad och utgift. Den del av ett företags vinst som delas ut till ägarna. Ekonomisk händelse genom vilken ett värde av ekonomisk natur lämnar myndigheten, vanligtvis i form av det ekonomiska värdet av de resurser som anskaffas. Utgiften uppstår vid anskaff- ningstillfället, vilket i normalfallet likställs med den tidpunkt då faktura mottas för en levererad vara eller tjänst. Till skillnad mot kostnad kan en utgift avse flera redovisningsperioder och behöver inte minska myndighetens/statens nettoförmögenhet. Begreppet har även en generell betydelse och används i vissa fall som ett sammanfattande begrepp för statens kostnader, utgifter och utbetalningar. En indelningsgrund för anslagen i statens budget. I budgeten finns 27 utgiftsområden vilka är reglerade i riksdagsordningen. Varje anslag på statens budget ingår i ett utgiftsområde. Ramar för utgiftsområden på statens budget som beslutas av inom den s.k. rambesluts- modellen, vilket är en ”uppifrån- och nedmetod” Den innebär att i ett första steg tar ställning till utgiftstaket, därefter utgiftsramar för de 27 utgiftsområdena och slutligen de enskilda anslagen. En högsta nivå för statens utgifter för ett visst år som normalt fastställs i förväg av . Skillnaden mellan utgiftstaket och de takbe- gränsade utgifterna utgör budgeteringsmarginal. Utgiftstaket för staten beslutas i nominella termer och tar hänsyn till en viss beräknad prisutveckling . De tillgångar i utländsk valuta som kan disponeras för betalningar till utlandet. valutareserv förvaltas av . Risken för förändringar i växelkursen på den aktuella utländska valutan mot den svenska kronan. Årets över- eller underskott Den sista raden i statens resultaträkning, som visar skillnaden mellan redovisade intäkter och kostnader. Motsvarande uppgift finns i balansräk- ningen i noten till rubriken . granskning av årsredovisningar och underliggande redovisning i syfte att bedöma om redovisningen är tillförlitlig och räken- skaperna rättvisande. Granskning görs även av om ledningens förvaltning står i överens- stämmelse med tillämpliga föreskrifter och särskilda regeringsbeslut. lämnar revisionsberättelser avseende myndig- heterna till regeringen och revisionsberättelse avseende årsredovisningen för staten till regeringen och . Den utgift som skulle uppstå för en tillgångs förvärv eller tillverkning om anskaffning skulle ske vid räkenskapsårets utgång. Ändringar i statens budget Ändring av budgeten som beslutar om under pågående budgetår. kan besluta om en ny beräkning av statens inkomster och om nya eller ändrade anslag . S k r . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 1 B i l a g a 7 sker som regel i samband med beslut om den ekonomiska vårpropositionen respektive budgetpropositionen. Se vidare Statens budget. Budgetpolitiskt mål för den offentliga sektorns finansiella sparande. S k r . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 1 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , M , , , , , Strandhäll, Shekarabi, Ygeman, , , , , , , Regeringen beslutar skrivelsen 2018/19:101 Årsredovisning för staten 2018