prop · H603136 · 2019-06-10 00:00:00 — MittMedia hade hellre sett ett generellt smalare innehållsuppdrag. Skälen för regeringens bedömning: I avsnitt 4.4.2 föreslås att definitionen av kärnverksamhet utökas till att omfatta även tillhandahållande av radio- eller tv-program på egna plattformar på internet. Det lämnas också en bedömning om att villkoret att upprätthålla en god balans mellan kärnverksamhet och kompletterande verksamhet liksom mellan olika delar av kärnverksamheten bör kvarstå. , , TU – Medier i , LO och Com Hem anser regeringen att god balans inom nyhetsverksamheten bör upprätthållas genom att och fokuserar på kärnverksamheten, dvs. att tillgängliggöra nyheter genom ljud respektive rörlig bild. Som en följd av konvergensen på mediemarknaden verkar public service i allt högre grad på samma plattformar som andra kvalitativa nyhetsmedier. Att programföretagen upprätthåller ett tydligt fokus på ljud respektive rörlig bild även i sin nyhetsverksamhet är av stor betydelse för att värna en mångfald av lokala nyhetsmedier. Som beskrivits i avsnitt 7.1 delar regeringen inte MittMedias uppfattning att innehållsuppdraget bör begränsas. I likhet med en majoritet av remissinstanserna, bl.a. Myndigheten för tillgängliga medier och , anser regeringen att en kombination av text, ljud och rörlig bild ofta är nödvändig för att skapa användarvänlighet i en digital miljö. Särskilt betydelsefullt är det för att tillgängliggöra innehållet för personer med olika typer av funktionsnedsättningar. Att och bör fokusera på sin kärnverksamhet, även inom nyhetsverksamheten, bör inte förhindra företagen att utveckla användarvänliga tjänster eller att tillgängliggöra innehåll genom text. Det bör inte heller förhindra företagen att erbjuda multimediala nyhetstjänster. Fokus på kärnverksamheten bör upprätthållas genom en medvetenhet hos företagen om hur text används i verksamheten och av vilket skäl. Att i en onlinemiljö publicera längre texter som syftar till att återge innehållet i t.ex. ett radioinslag eller kortare nyhetsnotiser bör i normalfallet vara oproblematiskt. Längre artiklar utan koppling till ett nyhetsinslag eller ett klipp bör däremot användas restriktivt. Kärnverksamheten är att producera, sända och tillhandahålla radio- och tv-program till allmänheten. 7.4.4Nyhetsverksamhet på olika språk Regeringens förslag: ska erbjuda ett utbud av nyheter på olika språk för människor i och i närområden som inte kan ta del av nyheter på svenska. överensstämmer i huvudsak med regeringens. Kommittén föreslår även att utbudet ska vara relevant för de aktuella målgrupperna. Remissinstanserna: , och delar kommitténs bedömning att det finns ett behov av en programverksamhet inom public service på olika språk och att bör bära ansvaret för detta. dock förslaget då de anser att ett sådant uppdrag riskerar att påverka företagets oberoende och därmed skada förtroendet för verksamheten. understryker att det redaktionella oberoendet bör slås fast och att bör ha tolkningsföreträde att avgöra vilka språk som bör omfattas. Radios yttrande i denna fråga. förslaget av liknande skäl och anser att uppdraget kan uppfattas som Sverigefrämjande åtgärder, vilket kan skada förtroendet för Skälen för regeringens förslag: Den politiska utvecklingen i vår närmaste omvärld och det förändrade säkerhetspolitiska läget har påverkat förutsättningarna för medier att verka. oberoende medier är därför mycket betydelsefull och kan ha stor betydelse för människor i vår omvärld. Nyheter från på andra språk är också en värdefull informationskälla för utländska journalister för vidarerapportering i hemlandet. Det är mot denna bakgrund rimligt att public service har ett uppdrag att tillhandahålla nyheter om för en utländsk publik, i synnerhet i närområden. bedömer regeringen att är mest lämpat att bära ansvaret för ett sådant uppdrag, mot bakgrund av att företaget har lång erfarenhet av nyhetsförmedling på olika språk och att radio har fördelar jämfört med rörlig bild såväl distributionstekniskt som genom lägre kostnader. Mot bakgrund av och Svenska Journalistförbundets invändningar, att det föreslagna uppdraget riskerar att påverka oberoendet och skada förtroendet för , vill regeringen understryka att uppdraget inte handlar om att sprida en viss bild av . bör bestå av oberoende nyhetsrapportering och det är avgörande att den bedrivs i enlighet med de journalistiska principer som gäller för Radios övriga verksamhet. Vidare bör självt, i enlighet med tidigare ställningstaganden från regering och riksdag, avgöra vilka språk som nyheterna ska tillgängliggöras på. rymmer även det nyhetsutbud som erbjuder på flera språk till en nyanländ publik. Regeringen anser därför inte att förslaget innebär någon risk för företagets förtroende. Kommittén anger i sitt förslag att det nyhetsutbud som ska erbjudas ska vara relevant för de aktuella målgrupperna. begreppet saknar närmare precisering. Regeringen bedömer att det saknas behov av begreppet i detta sammanhang och att det dessutom finns en risk att det uppfattas som en form av anvisning för Det är enligt regeringens bedömning tillräckligt att det i uppdraget anges att ska erbjuda ett utbud av nyheter på olika språk för människor i och i närområden som inte kan ta del av nyheter på svenska. Som påpekats bör samma journalistiska principer gälla för denna nyhetsverksamhet som för Av den anledningen bör nuvarande villkor bl.a. om att nyheterna ska ge allsidig information även fortsättningsvis tillämpas med avseende på varje språkgrupp för sig. Till skillnad från Prop. 2018/19:136 behöver uppdraget inte omfatta svenskar som befinner sig utomlands, då de redan har tillgång till merparten av utbud via internet utan geoblockering. utlandssändningar på kort- och mellanvåg lades ned 2010 till följd av teknikutvecklingen och det vore inte ändamålsenligt att återuppta dessa sändningar. Eftersom programverksamheten bl.a. syftar till att nå människor i som inte kan ta del av nyheter på svenska är det rimligt att uppfyller tillståndsvillkoret i huvudsak genom att utnyttja marksändningar inom landet. I likhet med kommittén vill regeringen framhålla att ett viktigt syfte med verksamheten är att nå en utländsk publik med intresse för . Att tillgängliggöra programutbudet via internet är ett effektivt sätt att nå bl.a. denna målgrupp. Det kan nämnas att den programverksamhet tidigare bedrev under beteckningen Radio bl.a. fanns tillgänglig via webben. Om grundlagsändringar träder i kraft som medger att den verksamhet programföretagen bedriver i tråd kan förenas med villkor bör verksamheten på internet omfattas av samma innehållsvillkor som sändningarna i marknätet (se avsnitt 4.4). 7.4.5Nyhetsverksamhet för personer med funktionsnedsättning Regeringens bedömning: Sändningstillståndens villkor att beakta behoven hos personer med funktionsnedsättning bör inkludera och ordinarie nyhetsverksamhet och är särskilt viktigt i extrema nyhetslägen. Den parlamentariska public service-kommitténs bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Alla remissinstanser som uttalar sig är i huvudsak positiva till eller tillstyrker kommitténs bedömning, bl.a. Myndigheten för tillgängliga medier, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, (), , och Funktionsrätt . Ett antal instanser betonar betydelsen av att funktionen Viktigt meddelande till allmänheten (VMA) utformas så att det tillgängliggörs för personer med funktionsnedsättning, bl.a. Myndigheten för press, radio och tv, PTS, Myndigheten för delaktighet, Funktionsrätt och konsumenter. Därutöver påtalar och dövas ungdomsförbund behovet av att SVT Nyhetstecken utvecklas och konstaterar att det finns ett stort behov av nyheter direkt på teckenspråk. Tolkade program kan inte ersätta produktion på teckenspråk. Skälen för regeringens bedömning: , och ska enligt sändningstillstånden beakta behoven hos personer med funktionsnedsättning med det långsiktiga målet att hela utbudet ska göras tillgängligt för alla medborgare. Det finns ingen anledning att ändra detta under kommande tillståndperiod. Liksom bör även ambitionsnivån succesivt höjas när 2018/19:136 det gäller möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att tillgodogöra sig programföretagens utbud. Tillgängligheten till program för barn och unga bör prioriteras. Tillgänglighetsvillkoren bör fortsatt regleras såväl i sändningstillstånden som i särskilda beslut om krav på tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Som kommittén och en majoritet av de remissinstanser som kommenterar bedömningen, anser regeringen att det är viktigt att behoven hos personer med funktionsnedsättningar beaktas även i nyhetsverksamheten. Detta är särskilt viktigt i extrema nyhetslägen. Att snabbt kunna tillgängliggöra nyhetssändningar, inte enbart genom textning utan även genom teckenspråkstolkning, är av stor betydelse. Inför innevarande tillståndsperiod uttalade även regeringen att verksamhet på teckenspråk skulle fokuseras på nyheter, information och kulturprogram (prop. 2012/13:164 s. 43). Ett antal remissinstanser betonar även betydelsen av att funktionen Viktigt meddelande till allmänheten (VMA) utformas så att det tillgängliggörs för personer med funktionsnedsättning. Regeringen konstaterar att och har ansvar för att meddelandet ges en lämplig utformning. Att meddelandena får en lämplig utformning innebär att så många som möjligt ska kunna ta emot och förstå informationen eller varningen. Det kan bl.a. innebära en anpassning till behoven hos personer med funktionsnedsättning. Som kommittén konstaterar är dock VMA i regel mycket korta meddelanden som ska skickas ut i akuta lägen utan fördröjning, vilket behöver tas i beaktande. har, som en konsekvens av den kritik som framfördes avseende rapporteringen av terrorattacken på i , genomfört ett antal förändringar i sin organisation. Syftet är att snabbare kunna erbjuda nyheter med teckenspråkstolkning även i ett extremt nyhetsläge. Regeringen bedömer att detta kan få stor betydelse för verksamhetens kvalitet kommande tillståndsperiod. 7.4.6Tidningen 8 Sidor bör inte bli en del av public service Regeringens bedömning: Tidningen 8 Sidor bör inte bli en del av public service-verksamheten. Den parlamentariska public service-kommitténs bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Enbart ett fåtal remissinstanser har kommenterat kommitténs bedömning. och tillstyrker bedömningen. anser att verksamheten vid 8 Sidor kan rymmas inom public serviceuppdraget om verksamheten delas upp i två delar. kan då ta ansvar för att producera nyhetsinformation i enlighet med målgruppens behov som en annan aktör tar ansvar för att ge ut den tryckta tidningen. Myndigheten för tillgängliga medier (MTM), som uttrycker förståelse för att tidningen upplever det som problematiskt att organisatoriskt tillhöra en myndighet, instämmer i betonar myndigheten att den vidtagit ett antal åtgärder Prop. 2018/19:136 för att säkra tidningens oberoende inom ramen för nuvarande organisation. understryker vikten av att frågan får en lösning som värnar 8 Sidors oberoende. vänder sig emot kommitténs bedömning och betonar denna målgrupps behov av nyheter. Skälen för regeringens bedömning Tidningen 8 Sidors placering har utretts tidigare 8 Sidor är en nyhetstidning på lättläst svenska som riktar sig till personer med lässvårigheter. Tidningen publiceras i en pappersutgåva och på webbplatsen . Verksamheten ingår i Myndigheten för tillgängliga medier (MTM) som övertog utgivningen från stiftelsen i samband med att stiftelsen upphörde. Den organisatoriska hemvisten för 8 Sidor har sedan den blev en del av MTM varit föremål för diskussion, huvudsakligen gällande riskerna för tidningens oberoende. Det var ursprungligen (SOU 2013:58) som föreslog att 8 Sidor skulle ges ut av MTM men med en oberoende chefredaktör. I propositionen Lättare att läsa (prop. 2013/14:134) föreslogs dock, mot bakgrund av remissinstansernas synpunkter, att produktionen av en lättläst nyhetstidning i stället borde upphandlas av MTM. motsatte sig regeringens förslag och förordade i stället en skyndsam utredning av ett inordnande av tidningen inom public service (bet. 2013/14:KrU11, rskr. 2013/14:356). Med anledning av tillkännagivande tog 2014 fram och remitterade en promemoria gällande 8 Sidors organisatoriska hemvist (Ku2014/1282/MFI). I budgetpropositionen bedömde regeringen att utgivning av tidningen som en del av ett public service-uppdrag inte är förenligt med nuvarande reglering av public service-verksamheten. Regeringen ansåg därför att tidningen tillfälligt skulle fortsätta ges ut av MTM och avsåg att noga följa 8 Sidors situation (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17 s. 38). I budgetpropositionen bedömde regeringen vidare att den redovisning MTM lämnat visade att tidningens redaktionella oberoende och spridningen till målgruppen tillgodosetts på ett ändamålsenligt sätt (prop. 2016/17:1 utg.omr. 17 s. 85). Frågan aktualiserades på nytt i betänkande En gränsöverskridande mediepolitik (SOU 2016:80), där utredningen bedömde att huvudmannaskapet för 8 Sidor bör omprövas. Utredningen anförde bl.a. att tidningen skulle kunna inordnas i något av de nuvarande public service-företagen eller i någon annan konstruktion under . Regeringen beslutade att uppdra åt MTM att omlokalisera sin verksamhet från till , där myndigheten ska ha sitt säte (Ku2018/00099/MF). I beslutet anfördes att förutsättningarna vad gäller nyhetstidningen 8 Sidors organisatoriska hemvist bör utredas i särskild ordning. 2018/19:136 Tidningsutgivning ska inte vara en del av public service-uppdraget Tidningen 8 Sidor fyller en viktig funktion för personer med läs- och skrivsvårigheter. Att denna grupp har tillgång till en oberoende nyhetsverksamhet är av stor betydelse. anser dock regeringen att en lösning inom ramen för public service-verksamheten inte kan genomföras utan en principiell förändring av regleringen av public service. 8 Sidor består av en nyhetsredaktion som ger ut en tryckt tidning och publicerar nyheter i text på internet. Att det är en tryckt skrift tryckfrihetsförordningens regelsystem ska tillämpas. Programföretagens kärnverksamhet består i att producera, sända och tillhandahålla radio- och tv-program till allmänheten och verksamheten regleras ytterst av yttrandefrihetsgrundlagen. Att utvidga public service-uppdraget till att omfatta en för public serviceföretagen helt ny medieform skulle vara en stor förändring även om det handlar om tidningsutgivning i liten omfattning och för en avgränsad målgrupp. Det skulle också innebära en uppluckring av public serviceverksamhetens gränser. Regeringen anser inte heller att förslag till lösning, som innebär att företaget skulle ta ansvar för att producera nyhetsinformation anpassad för målgruppen som skulle tryckas till en tidning av en annan aktör, är en lämplig modell. Även en sådan lösning skulle medföra samma principiella problem i och med att skulle få ett rent textbaserat uppdrag. Dessutom skulle det sannolikt innebära att verksamheten vid 8 Sidor inte skulle kunna bibehållas i sin nuvarande form vilket varit ett tydligt önskemål från flera aktörer. I enlighet med och anser regeringen inte att 8 Sidor bör bli en del av public service-verksamheten. Verksamheten blir därmed tills vidare kvar som en del av MTM. Regeringen har tidigare aviserat att 8 Sidors redaktion ska vara kvar i när myndigheten flyttar till . Liksom påtalar är det av stor betydelse att frågan om tidningens organisatoriska hemvist får en långsiktig lösning. 7.5 Programverksamhet på de nationella minoritetsspråken och teckenspråk I finns fem erkända nationella minoriteter: judar, romer, samer, sverigefinnar och tornedalingar. Gemensamt för dessa minoritetsgrupper är att de har befolkat samt att de utgör grupper med en uttalad samhörighet. De har även en religiös, språklig eller kulturell tillhörighet och en vilja att behålla sin identitet (SOU 2017:60 s. 45). finns också fem erkända nationella minoritetsspråk: finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska. har haft en särskild och samlad politik för att stärka de nationella minoriteterna och stödja de nationella minoritetsspråken. Minoritetspolitiken inrättades som ett eget politikområde i samband med att ratificerade två av konventioner: ramkonventionen till skydd för nationella minoriteter (ramkonventionen, SÖ 2000:2) och den europeiska stadgan om landsdels- eller Prop. 2018/19:136 minoritetsspråk (språkstadgan, SÖ 2000:3). samtliga fem nationella minoritetsgrupper. Språkstadgan har ratificerats i förhållande till alla fem nationella minoritetsspråk, men ger ett starkare skydd till finska, meänkieli och samiska i egenskap av territoriellt bundna språk. Artikel 9 i ramkonventionen, i vilken frågor om yttrandefrihet och medier behandlas, innebär bl.a. ett åtagande om att de som tillhör nationella minoriteter ges möjlighet att framställa och använda sina egna medier. Dessutom ska parterna underlätta tillträde till massmedier för personer som tillhör nationella minoriteter, i syfte att främja tolerans och tillåta kulturell mångfald. Artikel 11 i språkstadgan medför detaljerade åtaganden avseende medier på minoritetsspråk. När det gäller public service specifikt har bl.a. åtagit sig att vidta lämpliga åtgärder för att radiostationer och tv-kanaler ska tillhandahålla sändningar på samiska, finska och meänkieli. De nationella minoriteternas rättigheter i regleras bl.a. i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk, vilken bl.a. innehåller bestämmelser om rätten att använda minoritetsspråk hos förvaltningsmyndigheter och domstolar och om rätten till inflytande och delaktighet. I lagen anges också att det allmänna har ett särskilt ansvar för att skydda och främja de nationella minoritetsspråken. Det allmänna ska även i övrigt främja de nationella minoriteternas möjligheter att behålla och utveckla sin kultur i . Barns utveckling av en kulturell identitet och användning av det egna minoritetsspråket ska främjas särskilt. Regeringens strategi för de nationella minoriteterna (prop. 2008/09:158, prop. 2017/18:199, skr. 2017/18:282) innehåller bl.a. åtgärder för att säkerställa en bättre efterlevnad av ramkonventionen och språkstadgan samt för att främja bevarandet och revitaliseringen av de nationella minoritetsspråken. Strategin ska genomföras inom alla berörda samhällsområden. Det allmännas särskilda ansvar att skydda de nationella minoritetsspråken framgår också av språklagen (2009:600). I detta ansvar ingår att den som tillhör en nationell minoritet ska ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda minoritetsspråket. I språklagen har det svenska teckenspråket en ställning som motsvarar de nationella minoritetsspråken. Det framgår att det allmänna har ett särskilt ansvar för att skydda och främja det svenska teckenspråket, och att den som är döv eller har en hörselnedsättning eller av andra skäl har behov av det ska ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda teckenspråk. I förarbetena till lagen uttalade regeringen att teckenspråket i förhållande till svenskan är ett av många minoritetsspråk i , och att det för dess användare har stor betydelse för identiteten och den kulturella tillhörigheten (prop. 2008/09:153 s. 25). Regeringens förslag: För att uppnå hög kvalitet i utbudet på såväl de nationella minoritetsspråken som teckenspråk ska programföretagen ha en kontinuerlig dialog med de berörda grupperna. 2018/19:136 Förstasändningar och förstapubliceringar på de nationella minoritetsspråken ska öka jämfört med nivåer. Programföretagens samlade utbud på samiska, finska, meänkieli, chib och jiddisch ska uppgå till minst samma nivå som 2019. Motsvarande krav ska gälla för och Utbildningsradios utbud på teckenspråk. Samtliga programföretag ska öka sitt utbud på jiddisch i förhållande till den nivå som uppnås 2019. Regeringens bedömning: Företagen bör liksom under innevarande tillståndsperiod kunna fördela ansvaret för olika slags insatser i fråga om programverksamhet på minoritetsspråk och program om och för personer med funktionsnedsättning. Den parlamentariska public service-kommittén förslag och bedömning överensstämmer i huvudsak med regeringens. Kommittén föreslår dock inte något krav på ökning av förstasändningar och förstapubliceringar. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna är i huvudsak positiva till inriktningen på kommitténs förslag men har synpunkter på delar av detta. och tillstyrker förslaget i sin helhet. tillstyrker kommitténs förslag om innehållets omfattning men avstyrker de ökade kraven på dialog. anser att kvalitetskraven redan framgår i nuvarande reglering och anser inte att kraven behöver skärpas. Myndigheten för press, radio och tv (MPRT) anser att det bör övervägas att införa krav på förstasändningar på minoritetsspråken. Även tillstyrker förslaget men betonar vikten av att barn och unga från minoritetsgrupper är delaktiga. , , , , – Tornionlaaksolaiset, , Frantzwagner sällskapet, och avstyrker förslaget om sändningarnas omfattning och anser att utbudet bör öka även under kommande tillståndsperiod. , – Tornionlaaksolaiset och och sällskapet anser inte heller att programföretagen ska kunna fördela ansvaret mellan sig utan att alla tre programföretag bör har ett enskilt ansvar. och betonar att det teckenspråkiga utbudet är angeläget för en stor grupp med olika intressen, behov och åldrar. anser att det behövs särskilda målskrivningar om att public service har förpliktelser mot samerna som urfolk och att företagen borde tydliggöra att det finns flera olika samiska språk som alla måste synliggöras och ges utrymme vart och ett för sig. Frantzwagner Sällskapet anser att olika varieteter av chib bör finnas representerade i utbudet. De lyfter vidare särskilt betydelsen av Utbildningsradios utbud och arbete. Judiska centralrådet anser att det är positivt att stärka ställningen för jiddisch men anser att efterfrågan på utbud är kraftigt begränsad. De föreslår en vidgad definition av jiddisch som även omfattar judisk tillstyrker huvudsakligen kommitténs Prop. 2018/19:136 förslag men påtalar också att jiddisch särbehandlats negativt under föregående tillståndperioder och att det därför bör ställas krav på en ökning av utbudet jämfört med nivåer. Skälen för regeringens förslag och bedömning Ökat fokus på kvalitet i utbudet på de nationella minoritetsspråken och teckenspråk Programverksamheten på de nationella minoritetsspråken, teckenspråk och andra minoritetsspråk är en central del av , och Utbildningsradios uppdrag. Verksamheten erbjuder möjligheter för personer som tillhör en språklig minoritet att stärka sin språkliga och kulturella hemvist och därigenom få bekräftelse genom konstnärliga upplevelser, nyheter och information i både radio och tv. Det är också ett sätt att synliggöra språken och därigenom de minoriteter som talar dem. För de som inte helt behärskar svenska är det därutöver av demokratiskäl betydelsefullt att kunna ta del av den pågående samhällsdebatten (prop. 2012/13:164 s. 42). Som framgår av public service-redovisningarna har företagens samlade utbud på de aktuella språken ökat , från totalt 2013 2018. En ökning kan också noteras för varje enskilt språk. I likhet med kommittén bedömer regeringen, till skillnad från och , att kravet på kvalitet i utbudet på de nationella minoritetsspråken och teckenspråk bör tydliggöras. Det är av stor betydelse att utbudet upplevs som relevant och angeläget för de aktuella målgrupperna. Ett naturligt verktyg för att bedöma detta är företagens dialog med de berörda grupperna. Regeringen delar därför kommitténs uppfattning att det nuvarande kravet på dialog bör skärpas i syfte att tydliggöra att dialogen ska vara kontinuerlig, vilket bör innebära minst ett tillfälle . Regeringen anser inte, till skillnad från , att kravet på dialog innebär en risk för verksamhetens oberoende. Ett ansvar att ta del av målgruppernas synpunkter innebär inte att det redaktionella oberoendet påverkas. bör själva avgöra hur dialogerna utformas.