prop · H60375 · 2019-03-19 00:00:00 — Följande punkt är inte slutbehandlad: 3. Åtgärder vid hindrande av fortsatt färd 2013/14:256, mot. 2013/14:T18 yrkande 6, 2014/15:44 yrkande 2, 2014/15:46 yrkandena 1 och 2, 2014/15:48, bet. 2014/15:TU3 redovisad, se skr. 2014/15:75 (N 67), 2015/16:75 (N 35), 2016/17:75 (N 30) och 2017/18:75 (N 28). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 2 om beslut om omhändertagande och klampning*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att utreda möjligheterna att dels låta de föreslagna åtgärderna vid hindrande av fortsatt färd bestå i än , dels låta en polisman eller en tulltjänsteman besluta om klampning (bet. 2014/15:TU3 s. 17 f.) och därmed bifallit motionerna 2013/14:T18 yrkande 6, 2014/15:44 yrkande 2, 2014/15:46 yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:48. uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att i nära samråd med och följa upp de nya bestämmelser gällande cabotage- transporter, åtgärder vid hindrande av fortsatt färd och obligatorisk prisuppgift vid taxiresor som har trätt i kraft . Transport- styrelsen skulle i det sammanhanget utreda möjligheterna att låta åtgärder vid hindrande av fortsatt färd bestå än samt låta en polisman eller en tulltjänsteman besluta om klampning (dvs. beslut om att förse fordon med mekanisk, elektronisk eller annan låsanordning). lämnade Transportstyrelsen en delredovisning av uppdraget och en slutredovisning lämnades (N2016/02111/MRT). Därefter har promemorian Förbättrade möjligheter att besluta och verkställa vissa sanktioner på yrkestrafikområdet (N2017/06846/MRT) utarbetats inom . Regeringen beslutade propositionen Förlängd klampning (prop. 2017/18:198) i vilken regeringen konstaterar att dagens tidsgräns är alltför begränsad för att i tillräckligt stor utsträckning uppnå det som var regeringens målsättning vid införandet av lagen om åtgärder vid hindrande av fortsatt färd. Regeringen konstaterar vidare i propositionen att det dessutom har framkommit att det kan finnas problem för myndigheterna att t.ex. praktiskt hantera att en åtgärd ska upphöra inom den angivna tiden. Mot denna bakgrund föreslog regeringen att tidsgränsen för åtgärder bör förlängas från 24 . beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:TU14, rskr. 2017/18:314). Vad gäller den del av tillkännagivandet som handlar om att utreda möjligheterna att låta en polisman eller en tulltjänsteman besluta om klampning framför regeringen i propositionen att den anser att det saknas skäl att ändra den nuvarande ordningen, dvs. att beslut om klampning ligger på myndighetsnivå. Regeringen framför i propositionen att den anser att förslaget och bedömningen av berörda frågor innebär att det nu aktuella tillkänna- givandet är slutbehandlat. 2014/15:16, mot. 2014/15:2974 yrkande 11 och 12, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 41), 2016/17:75 (N 33) och 2017/18:75 (N 29). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om livsmedelskontroll*: har tillkännagett för rege- ringen vad utskottet anför om att ge Statskontoret i uppdrag att se över alternativa modeller för livsmedelskontroll i syfte att stärka dialoginslagen och i högre grad undvika förelägganden (bet. 2014/15:MJU3 s. 21 f.) och därmed bifallit motion 2014/15:2974 yrkande 11. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att utveckla livsmedelskontrollen. Hur livsmedels- kontrollen genomförs har stor betydelse för den enskilde livsmedels- företagaren. Utgångspunkten är att kontrollen ska ge företagen likvärdig, rättssäker, effektiv och ändamålsenlig kontroll. Åtgärderna, som redovisas nedan, har även bäring på punkt 18 om regelförenkling. Statskontoret har på uppdrag av regeringen utvärderat avgifts- finansieringen av den offentliga livsmedelskontrollen. Uppdraget redo- visades 2015 och remissbehandlades. Statskontorets slutsatser från detta uppdrag har lett till flera initiativ från regeringen och . har bl.a. ytterligare utrett förslaget om efterhands- debitering för att öka legitimiteten för avgifterna och livsmedelskontrollen och inkom med en hemställan till regeringen beträf- fande införandet av obligatorisk efterhandsdebitering. Departements- promemorian En anpassning av bestämmelser om kontroll i livsmedels- kedjan till EU:s nya kontrollförordning (Ds 2018:41) som remitterades innehåller förslag som möjliggör debitering i efterhand av kontrollavgifterna för livsmedelskontroll. Också som en följd av Statskontorets rapport gav regeringen i uppdrag att se över den modell som utgör grunden för bedömning av kontrollbehov och avgifter. Uppdraget lämnades med syfte att öka förståelsen för den kontroll som kontrollmyndigheterna utför och avgifterna kopplade till denna kontroll samt för att skapa förutsättningar för en enhetligare tillämpning av modellen. har tagit fram en förenklad modell i dialog med representanter från kontroll- myndigheterna och livsmedelsbranschen. Genom modellen får alla verksamheter inom samma bransch och av samma omfattning samma riskklass och kontrollfrekvens. Företag kan få en reducerad kontroll- frekvens, bl.a. om tidigare kontroller varit utan avvikelser eller om företaget har en viss certifiering. Förslaget remitterades och vidareutveckling av förslaget pågår. utreder även om modellen ska bli obligatorisk. Den nya modellen planeras vara införd . Regeringen gav vidare Statskontoret i uppdrag att bl.a. kartlägga vad som påverkar genomförandet av livsmedelskontrollen i kommuner vars livsmedelskontroll uppvisar påtagliga brister och lämna förslag på hur problemen kan lösas på ett kostnadseffektivt sätt, i syfte att öka likvärdigheten i kontrollen. I uppdraget ingick också att överväga om den statliga styrningen behöver förändras och t.ex. möjligheterna till en ökad samverkan kommuner emellan. Rapporten har remissbehandlats . Förslagen i rapporten behandlas tillsammans med angränsande förslag i betänkande Miljötillsyn och sanktioner (SOU 2017:63). Inom ramen för livsmedelsstrategin har regeringen gett Livsmedels- verket i uppdrag att –2019 utveckla stödet till den offentliga livsmedelskontrollen i landet genom kompetenshöjande åt- gärder och stödjande verktyg vid genomförande av den offentliga livsmedelskontrollen. Ett omfattande arbete med bl.a. kompetensutveck- lande insatser genomförs och arbete pågår fortsatt för att öka likvärdig- heten i kontrollen. Kontrollmyndigheternas gemensamma arbete med att fokusera kontrollen dit riskerna är som störst är också viktigt i sammanhanget. De sammantagna insatserna på området bedöms få fullt genomslag och utvärderingsarbete för att mäta effekterna av arbetet med att utveckla livsmedelskontrollen och göra den mer likvärdig över hela landet pågår. har i arbetet inom ramen för livsmedelsstrategin också pekat på behovet av att beakta företagens behov av information och stöd i större utsträckning än tidigare och att kontrollen bör präglas av förståelse för företagarens situation vid en kontroll och i de kontakter som sker mellan företag och myndigheter. En förändrad kontrollkultur bedöms vara viktig för att möta företagens behov och som en del i arbetet kommer en god kontrollsed för livs- medelskontrollen att etableras. redovisade inriktning av arbetet kommer att underlätta för företagen. När livsmedelsföretag, genom att inte leva upp till lagstiftningens krav, riskerar människors hälsa eller vilseleder konsumenter genom fusk måste åtgärder undantagslöst vidtas. föreslog därför regeringen för ändringar i straffbestämmelserna i livsmedelslagen (2006:804) och i lagen (2006:805) om foder och animaliska biprodukter (prop. 2017/18:165). beslutade i enlighet med propositionen och lagändringarna trädde i kraft . Ärendet bereds vidare. Punkt 18 om regelförenkling*: har tillkännagett för rege- ringen vad utskottet anför om att ge ett särskilt uppdrag att i konsumenternas intresse arbeta för att säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor bör utformas så att företagande inom livsmedelssektorn underlättas (bet. 2014/15:MJU3 s. 50) och därmed bifallit motion 2014/15:2974 yrkande 12. Förordningen (2009:1426) med instruktion för ändrades genom ett tillägg i 2 § 5 som innebär att myndigheten ska underlätta och skapa goda förutsättningar för företagande i livsmedelssektorn. Det innebär att det är en av myndighetens ordinarie uppgifter och inte ett tidsbegränsat uppdrag. Det pågår ett aktivt arbete för förenkling vid myndigheten och regeringen följer utvecklingen noga, se även regeringens åtgärder med anledning av rskr. 2016/17:338, punkterna 3 och 8 (N 54). I tillkännagivandet tas de särskilda förhållanden som råder på lands- bygden upp. Regeringen överlämnade propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/18:179). Det övergripande målet för den sammanhållna landsbygdspolitiken, som beslutades av (bet. 2017/18:NU19 och rskr. 2017/18:360) är en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. Regeringen uppdrog åt att stärka genomförandet av landsbygdspolitiken och verka för att de landsbygdspolitiska målen nås, bl.a. genom att föreslå näringslivsinsatser som syftar till att stärka företagens konkurrensförmåga i landsbygder genom ökad kunskaps- och innovationsutveckling, teknikanvändning och digitalisering samt genom satsningar på besöksnäringen. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Ärendet bereds vidare. Följande punkter är inte slutbehandlade: 1 och 18. 2014/15:25 yrkande 1, mot. 2014/15:607 yrkande 7, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 42), 2016/17:75 (N 34) och 2017/18:75 (N 30). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om trafikregler för cykling*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med en redogörelse för regeländringar för att främja cykeltrafik i städer och inom ramen för detta pröva möjligheten till regeländringar för att göra det möjligt för cyklister att använda körbana även i de fall där cykelbana finns (bet. 2014/15:TU5 s. 15 f.) och därmed delvis bifallit motionerna 2014/15:25 yrkande 1 i denna del och 2014/15:607 yrkande 7. () har gjort en översyn av regler med betydelse för cykling. Promemorian Cykelregler offentlig- gjordes som cykelstrategin presenterades och har därefter remitterats. Regeringen beslutade om förändringar i trafikförordningen (1998:1276) på så sätt att det införs en möjlighet för cyklande från (och förare av moped klass II) att färdas på körbanan även om det finns en cykelbana om den högsta tillåtna hastigheten på körbanan är högst (N2018/03793/RS). Vidare fattade regeringen beslut om ytterligare fem regeländringar som syftar till att främja en ökad och säker cykling (N2018/04585/RS). Ärendet bereds vidare. Följande punkt är inte slutbehandlad: 2. 2014/15:106, 2014/15:1463, 2014/15:2318 yrkande 16, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 45), 2016/17:75 (N 36) och 2017/18:75 (N 32). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om en strategi för luftfarten*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anfört om att en luftfartsstrategi för stärkt konkurrenskraft för flyget bör tas fram (bet. 2014/15:TU7) och därmed bifallit motionerna 2014/15:106, 2014/15:1463 och 2014/15:2318. I skrivelse 2016/17:75 redogjorde regeringen för att regeringen beslutat om en svensk flygstrategi och gjorde bedöm- ningen att tillkännagivandet därmed var slutbehandlat. I konstitutions- utskottets betänkande med anledning av regeringens skrivelse (bet. 2016/17:KU21) med ett särskilt yttrande från trafikutskottet anges det dock att det är otillfredsställande att regeringen har valt att redovisa till- kännagivandet som slutbehandlat. Regeringen lämnade därför i budget- propositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22 s. 27) följande redogörelse. Flygstrategin innehåller sju fokusområden som adresserar de möjligheter och utmaningar som följer av samhälls- och omvärlds- utvecklingen. Förutsättningarna för flyget i ska förbättras som flygets miljö- och klimatpåverkan ska minska. Flygstrategin tar upp bl.a. betydelsen av ett hållbart flygresande, rättvisa villkor och sund konkurrens, betydelsen av att utveckla som nav och storflygplats samt ökad export av svenska varor och tjänster. bör flygstrategin ses i ett bredare perspektiv eftersom ambitionen är att den ska ge synergier tillsammans med strategier och initiativ på andra politikområden. Flygstrategin vägleder det fortsatta arbetet inom luftfartsområdet. Regeringen konstaterade i budgetpropositionen att tillkännagivandet med detta är slutbehandlat. budgetpropositionen konstaterade trafikutskottet att det inte delar regeringens uppfattning att tillkännagivandet är slutbehandlat utan ser behov av att återigen tillkännager för regeringen att det behövs en flygstrategi med syftet att stärka förutsättningarna för jobb och tillväxt inom flygbranschen och att säkra näringslivets och privatpersoners behov av transporter i hela landet (bet. 2016/17:TU1). beslutade i enlighet med utskottets förslag om ett nytt tillkännagivande (rskr. 2017/18:104), se N 88. höll infrastrukturministern ett uppföljningsmöte med de aktörer som varit med i framtagandet av regeringens flygstrategi. Exempelvis presenterades arbete och aktuellt förhand- lingsarbete i EU om en ny förordning om skydd av konkurrens inom luftfarten. Regeringen har också tillsatt en utredning om styrmedel för att främja användning av biobränsle för flyget (dir. 2018:10) samt internt inom påbörjat den flygplatsöversyn som aviserades i flygstrategin. Utredningen ska redovisa uppdraget . () interna arbete med en översyn av de svenska icke statliga flygplatserna, i enlighet med den nationella flygstrategin, har påbörjats och fortsatt för att ligga som grund för att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke statliga flygplatser. Översynens övergripande utgångspunkter är de transportpolitiska målen och översynen omfattar de stöd som staten bidrar med till icke statliga flygplatser. Inriktningen är att översynen ska vara klar vid utgången av mars . Regeringen uppdrog åt att genomföra en fördjupad studie avseende utformning av det svenska luftrummet (N2018/02937/SUBT). Uppdraget ska redovisas . Studien ska resultera i en luftrumsstrategi, Luftrum 2040, som kan utgöra underlag för uppdrag att genomföra en översyn av luftrummet. Vidare uppdrog regeringen åt att främja hållbara biobränslen för flyg. I uppdraget ingår att ska verka för att inrikesflyget ställer om till fossilfria drivmedel och för att även internationell bunkring vid svenska flygplatser så långt det är möjligt sker med förnybara drivmedel. Regeringen uppdrog även åt Transportstyrelsen att ta fram underlag om obemannade luftfartyg s.k. drönare (N2018/03935/MRT, N2017/02238/MRT [delvis]). Uppdraget ska redovisas till () . Ärendet bereds vidare. Följande punkt är inte slutbehandlad: 1. 2014/15:2974 yrkande 14, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 47), 2016/17:75 (N 38) och 2017/18:75 (N 34). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om utredning av jakt- och viltvårdsfrågor*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen ska utreda vissa jaktfrågor (bet. 2014/15:MJU9 s. 7 f.). innebär att regeringen ska låta utreda ett antal frågor som den nu avvecklade haft i uppdrag att utreda. Det avser samernas rätt att jaga (den s.k. dubbla jakträtten), rätt till jakt efter småvilt på kronomark ovan odlingsgränsen, jakt på allmänt vatten, jakt i ekonomiska zon, förvaltning av säl, jakt på kronhjort, regelförenklingar i fråga om viltvårdsområden och allmän regelförenkling. Tillkännagivandet om småviltjakt på statens mark ovan odlingsgränsen har tidigare redovisats som slutbehandlat (skr. 2016/17:75). Behandlingen av tillkännagivandet om den s.k. dubbla jakträtten redovisas under rskr. 1999/2000:253 (N 1). Regeringen uppdrog åt att göra en analys av föreskrifter och tillämpning inom kronhjortsskötselområden. Uppdraget redovisades och rapporten remitterades . kompletterade sin tidigare redovisning om kronhjort . Rapporten har föranlett att en dialog pågår med om hur kronhjortsförvaltningen lämpligen utformas . beslutade regeringen en ändring i 2 § jaktförordningen (1987:905). Ändringen innebär att kontinuerligt ska se över gällande jakttider i syfte att effektivisera hanteringen. Detta kan ha betydelse även för utveckling av kronhjortsförvaltningen. redovisade ett uppdrag om möjligheterna att genomföra regelförenklingar för viltvårdsområden och att lämna förslag till hur möjligheterna till jakt på allmänt vatten kan förenklas. lämnade en rapport om förutsättningarna för att möjliggöra jakt i svensk ekonomisk zon. Rapporten om viltvårdsområden analyseras alltjämt inom , liksom rapporten om jakt på allmänt vatten om jakt i ekonomisk zon har remitterats. Remisstiden gick ut . Frågan om förvaltning av säl bereds i . Ärendet bereds vidare. Punkt 2 om viltmyndighet*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen ska inrätta en ny myndighet med ansvar för jaktfrågor och viltförvaltning (bet. 2014/15:MJU9 s. 14 f.) och därmed bifallit motion 2014/15:2974 yrkande 14. presenterade sitt delbetänkande – jakt och viltförvaltning i en ny tid (SOU 2013:71) . Betänkandet har remitterats och bedömningen är att vissa aspekter kring en eventuell ny myndighet kräver ytterligare utredning. Regeringens bedömning kvarstår att hanteringen av frågan om en ny viltmyndighet ska avvakta dels den pågående översynen av viltvårdsfondens användning, dels genomförande av En strategi för svensk viltförvaltning. I budgetpropositionerna (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.5.6 och prop. 2017/18:1. utg.omr. 23 avsnitt 2.5.3) bekräftade regeringen att strategin har rätt inriktning och att ska bedriva sitt viltförvaltningsarbete utifrån den. har redovisat arbetet med viltstrategin i årsredovisningarna . Ärendet bereds vidare. Följande punkter är inte slutbehandlade: 1 och 2. 2014/15:2921 yrkande 3, 2014/15:2953 yrkande 8, 11 och 17, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 49), 2016/17:75 (N 39) och 2017/18:75 (N 35). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 6 om privat initiativrätt till detaljplan*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör låta utreda hur regler som medger en privat initiativrätt till detaljplan kan utformas och därefter återkomma till med förslag i frågan (bet. 2014/15:CU10 s. 22 f.) och därmed bifallit motionerna 2014/15:2921 yrkande 3 och 2014/15:2953 yrkande 8. Regeringen beslutade kommittédirektiven En utvecklad översiktsplanering (dir. 2017:6), som bl.a. avsåg frågan om att se över förutsättningarna för att införa en privat initiativrätt. Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplanering (SOU 2019:9) . Ärendet bereds vidare. Punkt 14 om reduktion av bygglovsavgiften*: har tillkänna- gett för regeringen vad utskottet anför om regler om en reduktion av bygglovsavgiften när tidsfristen för handläggningen överskrids (bet. 2014/15:CU10 s. 39 f.) och därmed bifallit motion 2014/15:2953 yrkande 11.Regeringen har beslutat propositionen Reduktion av avgift för lov, förhandsbesked och anmälan (prop. 2017/18:210) och föreslagit ett system med avgiftsreduktion när tidsfrister för beslut i ärenden om lov och förhandsbesked samt startbesked efter anmälan överskrids. Tillkännagivandet redovisades som slutbehandlat i propositionen. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:CU27, rskr. 2017/18:366). Punkten är slutbehandlad. Punkt 19 om tillgänglighetskrav för studentbostäder*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om tillgänglighetskrav för studentbostäder (bet. 2014/15:CU10 s. 51 f.) och därmed bifallit motion 2014/15:2953 yrkande 17. Regeringen uppdrog 2015 åt att utreda konsekvenserna av att undanta studentbostäder från kraven för tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga enligt 8 kap. 4 § första stycket 8 i (2010:900) (N2015/01953/PUB). Uppdraget utökades så att uppdraget även avser krav på tillgänglighet och användbarhet enligt 8 kap. 1 § 3 (N2016/03610/PUB). har redovisat uppdragen i rapporten i studentbostäder – konsekvenser av att ta bort tillgänglighetskraven (rapport 2016:22). Rege- ringen beslutade kommittédirektiven Genom- gripande översyn av byggregler m.m. (dir. 2017:22). En kommitté ska bl.a. göra en systematisk och grundlig översyn av kraven i 8 kap. , 3 kap. plan- och byggförordningen (2011:338) och byggregler, bl.a. i syfte att säkerställa att regelverket är ändamålsenligt utformat. Kommittén kommer även att se över kraven på tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga generellt, dvs. inte enbart i fråga om studentbostäder. Kommittén ska lämna sitt slutbetänkande . Ärendet bereds vidare. Följande punkter är inte slutbehandlade: 6 och 19. 2014/15:493, 2014/15:1525 yrkandena 1 och 2, 2014/15:1836, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 52), 2016/17:75 (N 41) och 2017/18:75 (N 36). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft: har godkänt vad trafikutskottet anfört om utskottets uppföljning av sjöfarts- näringen och dess konkurrenskraft. anför i det aktuella betänkandet bl.a. att utskottet förutsätter att regeringen kommer att bedriva ett aktivt och skyndsamt arbete för att förbättra de områden som uppmärksammas i uppföljningen som särskilt betydelsefulla för att förbättra sjöfartsnäringens konkurrenskraft. får och en årlig förstärkning på i syfte att få fram fler praktikplatser på fartyg till sjöfartsstudenter. beslutade regeringen svensk maritim strategi – för människor, jobb och miljö (N2015/06135/MRT). Den syftar till att ta ett helhetsgrepp om maritima näringar och bidra till att skapa konkurrenskraftiga, innovativa och hållbara maritima näringar som kan bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. Regeringen beslutade propositionen Ett svenskt tonnagebeskattningssystem (prop. 2015/16:127). Efter beslut (bet. 2016/17:SkU6, rskr. 2016/17:6) trädde de nya reglerna för tonnagebeskattning i kraft . Införandet syftar till att öka andelen svenskregistrerade fartyg i den svenska handelsflottan. Tonnagebeskattningssystemet är frivilligt och innebär att det skattepliktiga resultatet av kvalificerad rederiverksamhet bestäms schablonmässigt utifrån fartygens nettodräktighet, dvs. oberoende av inkomster och utgifter. Regeringen beslutade propositionen Regelförenkling för sjöfarten (prop. 2016/17:205). Efter beslut (bet. 2017/18:TU3, rskr. 2017/18:25) trädde de nya reglerna i lagen (1979:377) om registrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m.m. och sjölagen (1994:1009) i kraft . Vissa lagändringar syftar till att underlätta för sjöfartsnäringen, men även för privatpersoner. Registreringen av mindre skepp förenklas genom att storleksmåtten för indelningen av fartyg i skepp och båtar ändrats. Vidare har en möjlighet till villkorad registrering i fartygsregistret införts i syfte att underlätta överföringen av skepp som förvärvats i utlandet. Nationellt har få överträdelser mot de nya svavelreglerna noterats inom ramen för Transportstyrelsens tillsyn. Förordningen (2012:259) om miljösanktionsavgifter har ändrats så att en miljösanktionsavgift kan tas ut för överträdelser av svavelförordningens bestämmelser om svavelhalt i marint bränsle, dvs. sådant bränsle som används i fartyg (SFS 634). Den lägsta avgiften är och den högsta . Avgörande för storleken på avgiften är dels fartygets motoreffekt, dels svavelhalten i det bränsle som har använts i fartyget. Ju högre motoreffekt och svavelhalt, desto högre sanktionsavgift. Av bestämmelser i förordningen om miljösanktionsavgifter följer att om en avgift har tagits ut för en överträdelse ska en ny avgift som är dubbelt så hög tas ut vid fortsatta eller upprepade överträdelser. Enligt och förordningen får den nya avgiften inte vara högre än .