prop · H7034 · 2019-09-17 00:00:00 — Trångboddhetsnorm 3, som alltså är den norm som tillämpats i analysen, innebär att varje person ska ha eget rum (makar antas dela rum) samt att minst två ytterligare rum (kök och vardagsrum) finns i boendet för att inte räknas som trångbodd. Om definitionen i stället ändras till att varje person ska ha eget rum (makar antas dela rum) samt att minst ett ytterligare rum (kök) finns i boendet, förändras inte resultaten. Resultaten förefaller också homogena såtillvida att inga effekter kan konstateras för olika delpopulationer. Analyser för de olika utfallen har utförts för hushåll bosatta inom och utom storstadsområden, för hushåll med föräldrar med olika utbildningsnivå, sysselsättning och inkomster. Inte för några grupper kan tydliga mönster utläsas beträffande konsekvenserna av trångboddhet. Resultatens trovärdighet eller tillförlitlighet brukar mätas i kategorierna intern respektive extern validitet. Den interna validiteten avser i vilken utsträckning resultaten mäter det som avsågs mätas, i detta fall effekten av trångboddhet för en given population. Med den externa validiteten menar man vanligtvis i vilken 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N utsträckning effekterna kan anses överförbara, eller representativa, för en annan population, och , än den som studerats. Som redovisades i avsnitt 4 har resultatens validitet testats på olika sätt. För det första har analyserats i vilken utsträckning skillnader funnits mellan grupperna redan innan reformens implementerande. Med visst undantag för användningen av tillfällig föräldrapenning, har några statistiskt säkerställda skillnader i föreperioden inte kunnat konstateras. Därmed stärks trovärdigheten i resultatens kausala tolkning i tidsperioder efter dess införande. För det andra har analyser genomförts med en alternativ ansats som beaktar eventuellt systematiska och icke-observerade skillnader mellan grupperna. Dessa analyser ger kvalitativt samma resultat som de som presenterats. För det tredje har en analys genomförts med ett urval begränsat till hushåll som fortsatte motta bostadsbidrag efter 1997. För denna grupp har vi kontroll över trångboddhetsstatus även efter reformen. Inte heller denna analys ger anledning att dra slutsatser som avviker från huvudanalysens.61 Sammantaget får därmed resultatens interna validitet betraktas som hög. Resultatens externa validitet ska bedömas utifrån i vilken utsträckning resultaten för den granskade populationen är representativa för hela kollektivet av trångbodda hushåll. Som tidigare konstaterats torde hushåll med en ensamstående förälder, boende i hyresrätt och mottagare av bostadsbidrag utgöra en stor andel av samtliga trångbodda. Exakt statistik saknas emellertid. Trångbodda är tydligt överrepresenterade bland dem med lägst inkomster, vilket innebär att de flesta torde uppbära bostadsbidrag samt bo i hyressnarare än bostadsrätt. I av alla trångbodda bostadsbidragshushåll återfinns en ensamstående förälder.62 Hur resultaten står sig för den resterande andelen hushåll med sammanboende föräldrar är svårt att spekulera i. Det finns emellertid ingen uppenbar anledning till varför resultaten skulle vara annorlunda för denna grupp. Ingenting tyder på att de effekter av trångboddhet enligt norm 3 som konstaterats i granskningen, och som avser perioden –2002, inte skulle ha bäring på situationen på bostadsmarknaden . En omständighet som skulle tala emot en sådan slutsats är exempelvis om kvaliteten i de bostäder i vilka de trångbodda bor i 61Denna analys har genomförts via skattningar av en skillnad i skillnad-analys enligt specifikation i fotnot 60. 62Boverket, Ett rättvist bostadsstöd för barnen, 2006. R I K S R E V I S I O N E N T R Å N G B O D D H E T – K O N S E K V E N S E R F Ö R H Ä L S A O C H S K O L R E S U L T A T dag vore av betydligt sämre standard jämfört med då. Mot bakgrund av de strikta regler som gäller för byggande och boende i får detta emellertid betraktas som mindre sannolikt.63 Resultaten skulle också förväntas bli annorlunda om den population som är trångbodd är mer känslig för trångboddhet, det vill säga i högre utsträckning är mottaglig för negativa effekter beträffande hälsa och skolresultat. En jämförelse mellan trångbodda ensamhushåll med bostadsbidrag 1997 och 2014 (tabell A1 i bilaga 1), visar på betydande likheter beträffande hushållens relativa trångboddhet, det vill säga boyta i förhållande till antalet boende i hushållet. Tydliga skillnader framträder såtillvida att den trångbodda föräldern 2014 i högre utsträckning var kvinna, högutbildad och bosatt i ett storstadslän (, , ). av de trångbodda hushållen 2014 var bosatta i ett storstadslän, jämfört med 1997. Den trångbodda föräldern var också äldre 2014, 44 jämfört med , samt saknade arbete i högre utsträckning. Resultaten i granskningen visade att effekterna av trångboddhet var homogena, såtillvida att inga tydliga skillnader kunde utläsas mellan olika delgrupper, exempelvis var i landet man var bosatt. Ingenting tyder således på att den förändrade sammansättningen bland trångbodda skulle generera andra effekter . Avslutningsvis skulle en förändrad karaktär i trångboddheten kunna ha betydelse för resultaten. Exempelvis har konstaterats att andelen som kan betraktas som extremt trångbodda har ökat . Emellertid är andelen extremt trångbodda liten i relation till samtliga hushåll som ryms inom ramen för trångboddhetsnorm 3, varför resultaten sannolikt inte skulle påverkas av detta. Eftersom det torde finnas en gräns för hur trångbott man kan bo utan att negativa effekter uppstår, finns emellertid all anledning att bevaka utvecklingen av extrem trångboddhet. Sammantaget är vår bedömning att resultatens externa validitet är förhållandevis hög. 63Krav på bostadens utformning finns i byggregler (BBR). Det finns två sorters regler om bostadsutformning: utformningskrav och tekniska egenskapskrav, det vill säga krav på utrymmen och krav på inredning och utrustning. Andra indikationer på hur hushåll bor och är till exempel att antal bostäder per invånare är lika många till antalet nu som (, Var byggdes det? Diagram 1 visar också att bostadsytan per person för bostadsbidragstagare legat relativt stabilt . 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Sammantaget ger resultaten inget stöd för att den ökade trångboddheten bidragit till försämrad hälsa och en ökad användning av socialförsäkringen eller till försämrade skolresultat. Granskningen visar därför inte på oönskade konsekvenser av det ökade familjepolitiska fokuset inom bostadsbidraget. Slutsatserna förändras inte när striktare krav för vad som kvalificerar som trångboddhet analyseras. Det innebär att det verkar finnas en säkerhetsmarginal mellan norm 3 och den trångboddhet som potentiellt sett skulle kunna vara skadlig. bedömning är därför att bostadsbidragets nuvarande utformning, där den bostadspolitiska ambitionen är lägre än tidigare till förmån för ett större familjepolitiskt fokus, är motiverad utifrån dessa risker. Resultaten från granskningen ger i stället anledning att ifrågasätta om gällande trångboddhetsnorm är ändamålsenligt utformad. Den kan tyckas generös i relation till de satsningar inom bostadspolitiken som görs i syfte att öka byggandet av små lägenheter. Dessutom har konstaterat att inte används som det var tänkt när den infördes. Inga av de stora bostadsförmedlingarna ger till exempel förtur på grund av trångboddhet. använder dessutom en restriktivare definition av trångboddhet än norm 3 i deras råd kring bedömningen av ekonomiskt bistånd och boyterestriktionen har, i motsats till bostadsutskottets ambition, visats öka trångboddheten hos bidragstagarna. Det är också tveksamt om norm 3 efterlevs vid kommunernas planering för bostadsbyggande. Ett förtydligande av trångboddhetsnormen och dess syfte skulle kunna möjliggöra mer effektiva satsningar för att minska skadlig trångboddhet och även göra det enklare att utvärdera dessa satsningar. Det är dock rimligt att tro att det finns en nivå på trångboddhet som har negativa konsekvenser. Granskningen visar att en mer extrem trångboddhet där fler än två personer delar sovrum nästintill har fördubblats , från av befolkningen. har emellertid inte kunnat analysera effekterna av denna mer extrema trångboddhet. Det utesluter inte att effekter finns varför anser att denna utveckling bör följas noga. R I K S R E V I S I O N E N T R Å N G B O D D H E T – K O N S E K V E N S E R F Ö R H Ä L S A O C H S K O L R E S U L T A T Barker, D., D. Coggon, C. , och C. Wickham, Poor housing in childhood and high rates of stomach cancer in and . 61, no. 4, ss. 575–578, 1990. 1995/96: BoU11, Nya regler för bostadsbidrag. 2006/07:CU1y, Indelning i utgiftsområden. Booth, A., D. R. , och J. N. , In Pursuit of Pathology: The Effects of Human Crowding. 45, no. 5, ss. 873–878, 1980. , Bostadsbidrag, ett rättvist bostadsstöd för barnen? : , 2006. , Trångboddheten i storstadsregionerna, rapport 2016:28, : , Var byggdes det? – en kartläggning av kommunernas bostadsbyggande – 2015. : , 2016. Britten, ., J. M. , och J. R. Colley, Peak Expiratory Flow Rate in 36 Year and Women, , vol. 294, no. 6583, ss. 1317–1320, 1987. Ökad träffsäkerhet och minskad skuldsättning inom bostadsbidrag och underhållsstöd, 2018. , H., Trångboddhet. Mellan bostadsstandard och boendemoral. , C., Economic incentives, Housing allowance, and Housing consumption: An unintended consequence of a shift in housing policy. Journal of housing economics, vol. 23, ss. 17–27, 2014. , G. W., M. N. Palsane, S. J. , och J. , Residential Density and Psychological Health: The Mediating Effects of Social Support. Psychology, vol. 57, no. 6, ss. 994–999, 1989. , G. W., P. Lercher, och W. W. Kofler, Crowding and children’s mental health: The role of house type. Journal of environmental psychology, vol. 22, no. 3, ss. 221–231, 2002. , Socialförsäkringen i siffror, : , 2018. Goux, D, och E. , The effect of overcrowding housing on children’s performance at school. 89, no. 5–6, ss. 797–819, 2005. Gove, W., M. , och O. Galle, Overcrowding in the home. An empirical investigation of its possible pathological consequences. 44, no. 1, ss. 59–80, 1979. 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Kearns, R., Worried about Housing: Extending the Debate on Housing and Health, Community Mental Health in , vol. 9, no. 1, 1995. M., W. C. , och C. , New evidence on the link between housing environment and children’s educational attainments, , vol. 64, no. 2, ss. 408–421, 2008. Lowry, S. Noise, Space and Light. 299, ss. 1439–1442, 1989. L., M. E. Wadsworth, och J. R. Colley, Accumulation of Factors Influencing Respiratory Illness in Members of a National and Their Offspring, Health, no. 46, ss. 286–292, 1992. 1946:279, Kungl. Maj:ts proposition nr 279. 1986/87:48, Om bostadspolitiken, bet. 1986/87: BoU10. 1992/93:174, om administrationen av bostadsbidragen till barnfamiljer m.m. 1995/96:186, Nya regler för bostadsbidrag, bet. 1995/96: BoU11, protokoll 1995/96:93 2006/07:100, ekonomiska vårproposition, bet. 2006/07: KU22; rskr. 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. 2015/16:1, Budgetpropositionen , bet. 2015/16: SfU3, rskr. 2015/16:88. 2016/17:1, Budgetpropositionen , bet. 2016/17: AU1, bet. 2016/17:CU1, 2016/17: FiU20, rskr. 2016/17:113, rskr 2016/17:349. 2017/18:1, Budgetpropositionen , bet. 2017/18: CU1, rskr. 2017/18:68. 2017/18:6, Nytt särskilt bidrag inom bostadsbidraget för barn som bor växelvis. , 1999, s. 98, : , 1999. J., Health Status and the . Social Science & Medicine, vol. 31, no. 7, ss. 753–762, 1990. Bostadssociala utredningen del 1, , 1945. Betänkande angivet av bostadsbyggnadsutredningen, : , 1965. Bostadsförsörjning och bostadsbidrag. Slutbetänkande av boende och bostadsfinansieringsutredningarna, , 1975. slutbetänkande del 1, , 1986. Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande, : , 2018. R I K S R E V I S I O N E N T R Å N G B O D D H E T – K O N S E K V E N S E R F Ö R H Ä L S A O C H S K O L R E S U L T A T Tabell A1 Beskrivande statistik över trångbodda ensamhushåll där föräldern uppbär bostadsbidrag 1997 respektive 2014 36,5 (7,6) 43,6 (6,4) I arbete (/2013) 2,1 (1,0) 2,3 (1,1) 76,9 (18,4) 78,6 (21,4) 131,7 (75,0) 151,5 (96,8) 1996 (tkr) 5 530 (1 271) 6 205 (1 418) 1996 (kr) Anm.: Antal observationer, trångbodda hushåll 1997: 50 794, 2014: 13 446. *: Standardavvikelse inom parentes. Inkomst/boendekostnad för trångbodda 1997 har räknats upp med KPI för att kunna jämföras med trångbodda 2014. 38 R I K S R E V I S I O N E N TRÅNGBODDHET – KONSEKVENSER FÖR HÄLSA OCH SKOLRESULTAT Trångboddheten ökar successivt i , vilket har lett till farhågor om att smittspridning, sömnsvårigheter och orolig hemmiljö ska påverka hälsa och studieresultat negativt. har därför granskat om vuxnas och barns hälsa, och barns skolresultat, försämrades efter en förändring i reglerna för bostadsbidrag 1997. Ändringen ledde till att ett stort antal hushåll flyttade till mindre bostäder, och att dessa familjer därmed blev trångbodda. I granskningen analyseras vilka effekter trångboddhet har med avseende på vårdkonsumtion, sjukfrånvaro, tillfällig föräldrapenning och avgångsbetyg från och gymnasiet. Resultatet visar att det inte finns några tecken på att trångboddhet enligt den så kallade norm 3 har effekter på vare sig vuxnas eller barns hälsa, eller på barns skolresultat. Analysen har även omfattat en snävare definition av trångboddhet, men inte heller i dessa fall har hälsa eller studieresultat påverkats negativt. bedömer därför att bostadsbidragets utformning inte föranleder negativa samhällsekonomiska effekter och därmed kan anses vara motiverad. lyfter fram vikten av att trångboddhetsnormen är ändamålsenligt utformad. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , Baylan, , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , Regeringen beslutar skrivelse om bostadsbidrag och trångboddhet