prop · H70364 · 2019-12-16 00:00:00 — Regeringen ifrågasätter inte att det finns fall där det skulle vara verksamhetsmässigt värdefullt att kunna ta upp sådana uppgifter som Säkerhetspolisen föreslår. En utgångspunkt för regeringen är emellertid att hemlig dataavläsning ska vara ett verktyg som ska återställa de brottsbekämpande myndigheternas förmåga. Säker- hetspolisens förslag får anses som en inte obetydlig utvidgning av vad som är rättsligt möjligt . Förutom integritetsintrånget av ett sådant ingrepp ser regeringen svårigheter att säkerställa att åtgärden uppfyller det plats- krav som ställs på rumsavlyssningsuppgifter (avsnitt 10.1.4). Regeringen lämnar därför inte något sådant förslag. Hemlig dataavläsning bör inte vara förbjuden mot avläsningsbara informationssystem som tillhör en operatör Utredningen föreslår ett förbud mot att i vissa fall använda hemlig dataav- läsning mot operatörer som tillhandahåller elektroniska kommunikations- nät eller elektroniska kommunikationstjänster. Utredningen motiverar det med att det inte ska vara möjligt att ansöka om tillstånd till hemlig dataav- läsning mot en operatör om operatören inte velat medverka vid verkställig- het och på så sätt kringgå operatörens besked. Som framgår nedan gör regeringen en annan bedömning än utredningen i frågan om operatörernas medverkansskyldighet och bedömer att en sådan ska införas (avsnitt 12.2.2). Med hänsyn till detta finns det inte anledning genomföra utred- ningens förslag om att hemlig dataavläsning inte får riktas mot operatörer. Hemlig dataavläsning utanför en Regeringens bedömning: Hemlig dataavläsning bör få användas i underrättelseverksamhet och vid särskild utlänningskontroll. Vid hemlig dataavläsning i syfte att läsa av eller ta upp uppgifter som får hämtas in genom befintliga hemliga tvångsmedel, bör som utgångs- punkt motsvarande krav gälla som gäller för det bakomliggande tvångs- Vid hemlig dataavläsning i underrättelseverksamhet och vid särskild utlänningskontroll för att läsa av eller ta upp lagrade uppgifter eller uppgifter som visar hur ett informationssystem används bör kravet för hemlig dataavläsning motsvara vad som gäller för hemlig avlyssning av Hemlig dataavläsning utanför en förundersökning bör inte omfatta Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser kommenterar Säkerhetspolisen och välkomnar att hemlig data- avläsning ska kunna användas i underrättelseverksamhet. Civil Rights Defenders avstyrker att någon annan myndighet än Säker- hetspolisen ska kunna använda sig av hemlig dataavläsning utanför en förundersökning eftersom hemlig dataavläsning utgör ett stort integri- tetsintrång utan konkret brottsmisstanke. Det bör därför endast användas vid misstanke om mycket allvarlig brottslighet som utgör hot mot rikets Även anser att hemlig dataavläsning utanför en förundersökning endast bör tillåtas vid misstanke om mycket allvarlig brottslighet som utgör hot mot rikets säkerhet och som har ett straffminimum eller förväntat straffvärde på fängelse . anser därför att frågan bör analyseras och avstyrker att hemlig dataavläsning ska få användas utanför en förundersökning. nämnden avstyrker att hemlig dataavläsning införs utanför en förunder- sökning utöver tillämpningsområdet för preventivlagen och lagen om Skälen för regeringens bedömning: Regler om hemlig tvångsmedels- användning utanför en förundersökning finns i preventivlagen, lagen om särskild utlänningskontroll och inhämtningslagen. att även hemlig dataavläsning inom vissa ramar bör få användas utanför en förundersökning, något som välkomnas av Säkerhetspolisen och Tull- Några remissinstanser, bl.a. , är av uppfattningen att hemliga tvångsmedel inte bör få användas utanför en förundersökning eller enbart enligt vissa lagar eller att det bör krävas misstanke om mycket allvarlig brottslighet för att hemlig dataavläsning ska få komma i fråga. Som skäl för sin bedömning att hemlig dataavläsning som syftar till att läsa av eller ta upp uppgifter som får hämtas in genom befintliga tvångs- medel bör tillåtas även utanför en förundersökning anför utredningen att behovet är lika tungt vägande där som i brottsutredande verksamhet. Genom ökade möjligheter till informationsinhämtning skulle de brottsbe- kämpande myndigheterna ges förutsättningar att på ett mer effektivt sätt förhindra terrordåd och annan systemhotande brottslighet. Utredningen bedömer därför att hemlig dataavläsning bör få användas utanför en för- undersökning men begränsas till allvarlig brottslighet under vissa särskilda förhållanden. Som anförs i avsnitt 8.2 menar även regeringen att det finns ett påtagligt behov av hemlig dataavläsning utanför en förundersökning. Det kan också antas att åtgärden kommer att vara effektiv (se avsnitt 8.4). En förutsättning för att hemlig dataavläsning ska tillåtas utanför en för- undersökning är dock att åtgärden, liksom under förundersökning, om- gärdas av särskilda rättssäkerhetsgarantier. Eftersom sådana föreslås gälla både i och utanför en förundersökning (se avsnitt 12.1) delar regeringen utredningens bedömning att hemlig dataavläsning i viss utsträckning bör tillåtas även utanför en förundersökning. Eftersom införandet av hemlig dataavläsning till stor del syftar till att återställa de brottsbekämpande myndigheternas förmåga att förhindra och utreda brott bör utgångspunkten vara att kraven som gäller för det hemliga tvångsmedlet enligt respektive lag ska gälla även för hemlig dataavläsning. Det finns också ett stort behov av att i underrättelseverksamhet och vid särskild utlänningskontroll få använda hemlig dataavläsning för att läsa av eller ta upp lagrade uppgifter eller uppgifter som visar hur ett informa- tionssystem används (avsnitt 8.3). Det kan t.ex. vara fråga om bilder, fil- mer och ljudfiler som en potentiell gärningsperson har sparat på sin telefon eller anteckningar och påbörjade meddelanden som inte sparats på en tele- fon eller en dator. Med tillgång till sådan information i ett tidigt skede för- bättras möjligheterna att stoppa planerad grov brottslighet. Som reger- ingen redogör för i avsnitt 8.3 kan åtgärden även i dessa delar antas vara effektiv. Även utanför en förundersökning bör krävas att åtgärden omgär- das av särskilda rättssäkerhetsgarantier (se avsnitt 12.1). Regeringen in- stämmer i utredningens bedömning att det bör införas en möjlighet till hemlig dataavläsning i underrättelseverksamhet och vid särskild utlän- ningskontroll såvitt avser lagrade uppgifter eller uppgifter som visar hur ett informationssystem används. För de uppgifter som får tas upp genom befintliga hemliga tvångsmedel konstateras ovan att de bakomliggande tvångsmedlen bildar en rimlig utgångspunkt för vilka krav som bör upp- ställas när samma uppgifter inhämtas genom hemlig dataavläsning. När hemlig dataavläsning däremot tillämpas för lagrade uppgifter och upp- gifter som visar hur ett informationssystem används saknas befintliga hemliga tvångsmedel som kan bilda utgångspunkt för vilka krav som bör uppställas. Det finns dock enligt regeringens mening inte skäl att göra någon annan bedömning än vad som föreslås i förundersökningsverksam- het (se vidare avsnitt 10.1.1). De nu aktuella uppgifterna bör alltså få häm- tas in under samma förutsättningar som gäller för hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation. Hemlig rumsavlyssning är inte tillåten enligt någon av de lagar som re- glerar tvångsmedel i underrättelseverksamhet eller vid särskild utlännings- kontroll. Mot bakgrund av det anser regeringen, i likhet med utredningen, att inte heller hemlig dataavläsning avseende rumsavlyssningsuppgifter bör få förekomma i dessa fall. Hemlig dataavläsning i preventivlagsfallen Regeringens förslag: Ett tillstånd till hemlig dataavläsning ska få be- viljas om det med hänsyn till omständigheterna finns en påtaglig risk för att en person kommer att utöva sådan brottslig verksamhet som an- ges i preventivlagen eller att sådan brottslig verksamhet kommer att ut- övas inom en organisation eller grupp och det kan befaras att en person som tillhör eller verkar för organisationen eller gruppen medvetet kommer att främja denna verksamhet. Tillstånd ska få beviljas endast om åtgärden är av synnerlig vikt för att förhindra brottsligheten. Hemlig dataavläsning av kameraövervakningsuppgifter ska få använ- das endast på en plats där den person som är föremål för åtgärden kan antas komma att uppehålla sig. En sådan plats ska dock inte få vara någons stadigvarande bostad. Ett tillstånd ska inte få avse rumsavlyssningsuppgifter. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna kommenterar anser att det krav som ställs i pre- ventivlagen på att det ska finnas påtaglig risk för att en person kommer att utöva brottslig verksamhet är för lågt och att det i stället bör krävas uppen- bar risk vid hemlig dataavläsning. Vidare bör det enligt samfundet för- tydligas att insatsen tar sikte på en viss namngiven person och inte en per- son som utredningen föreslår. teten) anser att det inte bör införas en bestämmelse som innebär att tillstånd till hemlig dataavläsning kan avse en organisation eller grupp. avse stora datamängder och med hänsyn till politiska förskjutningar kan det komma att avse mycket stora grupper av människor. Skälen för regeringens förslag: Enligt preventivlagen finns möjlighet att få tillstånd till hemlig avlyssning och övervakning av elektronisk kom- munikation samt hemlig kameraövervakning. När det gäller förutsätt- ningarna för användning av hemliga tvångsmedel enligt preventivlagen (preventivlagsfallen) skiljer de sig åt jämfört med Tillstånd till hemliga tvångsmedel enligt preventivlagen får beviljas om det med hänsyn till omständigheterna finns en påtaglig risk för att en person kommer att utöva viss i lagen angiven särskilt allvarlig brottslighet (1 § första stycket). Tillstånd får också ges om det finns en påtaglig risk för att det inom en organisation eller grupp kommer att utövas sådan brottslig verksamhet och det kan befaras att en person som tillhör eller verkar för organisationen eller gruppen medvetet kommer att främja denna verksamhet (1 § andra stycket). Den brottsliga verksamhet som kan föran- leda hemliga tvångsmedel enligt preventivlagen består genomgående av mycket allvarliga brott. I preventivlagen uppställs motsvarande krav på plats som gäller enligt vid hemlig kameraövervakning. Dessutom krävs alltid att åtgärden ska vara av synnerlig vikt för att för- hindra den brottsliga verksamheten som anges i lagen och att den är pro- Som redogörs för i avsnitt 10.2.1 anser regeringen att hemlig dataavläs- ning bör få användas även i underrättelseverksamhet. Det gör sig särskilt starkt gällande i preventivlagsfallen som typiskt sett befinner sig tämligen Prop. 2019/20:64 nära en punkt då en förundersökning ska inledas. Regeringen anser, i likhet med utredningen, att hemlig dataavläsning bör få användas i samtliga fall när det föreligger omständigheter som kan leda till tvångsmedelsanvänd- ning enligt preventivlagen. Regeringen gör därmed en annan bedömning än och (Juridiska fakul- teten), som anser att det bör ställas högre krav för att hemlig dataavläsning ska få användas i preventivlagsfallen än vad som gäller för befintliga hem- liga tvångsmedel enligt preventivlagen. Det kan tilläggas att det i dessa fall är fråga om mycket allvarlig brottslighet som det finns ett stort behov av att kunna stoppa, t.ex. planerade terroristattentat. Det finns risk att upp- gifterna inte kan tas upp eller läsas av om kraven för hemlig dataavläsning i dessa situationer är för höga. Alltför höga krav skulle inverka negativt på de brottsbekämpande myndigheternas förmåga att hindra allvarlig brotts- lighet på ett sätt som inte skulle vara försvarligt. När hemlig dataavläsning används i preventivlagsfallen bör det på mot- svarande sätt som enligt preventivlagen krävas att åtgärden ska vara av synnerlig vikt för att förhindra den brottsliga verksamheten (5 § preventiv- lagen). Även motsvarande platskrav som preventivlagen föreskriver för hemlig kameraövervakning bör gälla vid hemlig dataavläsning när det är fråga om avläsning eller upptagning av kameraövervakningsuppgifter (8 § tredje stycket preventivlagen). I likhet med vad som föreslås om hemlig dataavläsning som gäller kameraövervakningsuppgifter under en för- undersökning bör sådana uppgifter inte få läsas av eller tas upp i någons stadigvarande bostad. Kopplingen mellan en enskild och ett Regeringens förslag: Hemlig dataavläsning ska få avse ett avläsnings- bart informationssystem som används, eller som det finns särskild anledning att anta har använts eller kommer att användas, av en person som kan omfattas av hemliga tvångsmedel enligt preventivlagen. Hemlig dataavläsning som gäller kommunikationsavlyssnings-, kom- munikationsövervaknings- eller platsuppgifter ska även få avse ett av- läsningsbart informationssystem som det finns synnerlig anledning att anta att den berörde personen som tillståndet avser har kontaktat eller kommer att kontakta. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna yttrar sig inte särskilt över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Vid hemlig avlyssning och övervak- ning av elektronisk kommunikation enligt preventivlagen ska det finnas en koppling mellan en person som kan bli föremål för en åtgärd och det telefonnummer, adress eller kommunikationsutrustning som åtgärden ska avse (2 § första stycket 1). Preventivlagen har en motsvarande regel som i om att hemlig avlyssning eller övervakning av elek- tronisk kommunikation även får avse ett telefonnummer, en annan adress eller en elektronisk kommunikationsutrustning som det finns synnerlig 2019/20:64 anledning att anta att personen i fråga tillståndet avser har kontaktat eller kommer att kontakta (2 § första stycket 2 preventivlagen). Eftersom hemlig dataavläsning så långt som möjligt bör anpassas till det bakomliggande tvångsmedlet bör samma förutsättningar som gäller enligt preventivlagen gälla även när hemlig dataavläsning används i sådana fall. Det innebär således att hemlig dataavläsning bör få avse ett avläsningsbart informationssystem som används av eller det finns särskild anledning att anta har använts eller kommer att användas av person som kan bli föremål för hemliga tvångsmedel enligt preventivlagen. Om det är fråga om ett annat informationssystem än som sagts bör det krävas att uppgifterna finns i ett informationssystem som det finns synnerlig anledning att anta att en sådan person har kontaktat eller kommer att kontakta. Dessutom bör det i dessa fall endast kunna komma i fråga att läsa av kommunikations- avlyssnings-, kommunikationsövervaknings- och platsuppgifter. Enligt gällande rätt får hemlig kameraövervakning enligt preventivlagen avse en plats där den person som är föremål för tvångsmedlet kan antas komma att uppehålla sig, eller på en plats där viss brottslig verksamhet kan antas komma att utövas eller en nära omgivning till denna plats (3 §). Utredningen lämnar inte något förslag om att hemlig dataavläsning ska få användas i preventivlagsfallen för att övervaka en viss plats eller nära om- givning till denna plats där brottslig verksamhet kan antas komma att utövas. I likhet med vad som anförs i avsnitt 10.1.5 anser regeringen att behovet av hemlig dataavläsning i sådana fall inte är särskilt stort och lämnar därför, i likhet med utredningen, inget sådant förslag. 10.2.4Hemlig dataavläsning vid särskild utlänningskontroll Regeringens förslag: Ett tillstånd till hemlig dataavläsning ska få be- viljas i fråga om en utlänning som omfattas antingen av ett utvisnings- beslut enligt 1 § 2 lagen om särskild utlänningskontroll eller av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut enligt 8 eller 8 a kap. utlänningslagen eller motsvarande äldre bestämmelser och det finns sådana omständig- heter i fråga om utlänningen som avses i 1 § 2 lagen om särskild utlän- ningskontroll och som , regeringen eller en domstol har beslutat att 19–22 §§ den lagen samt lagen om hemlig dataavläsning ska tillämpas på. Det förfarande och de förutsättningar som gäller för ett beslut om att 19–22 §§ lagen om särskild utlänningskontroll ska tillämpas i fråga om utlänningen ska också gälla för ett beslut om att hemlig dataavläsning ska få beviljas i fråga om utlänningen. Ett tillstånd ska få beviljas endast om det finns synnerliga skäl och det är av betydelse för att utreda om utlänningen eller en organisation eller grupp som han eller hon tillhör eller verkar för planlägger eller förbereder terroristbrott. Ett tillstånd till hemlig dataavläsning i sam- band med särskild utlänningskontroll ska dock inte få avse kamera- övervaknings- eller rumsavlyssningsuppgifter. I lagen om särskild utlänningskontroll ska det tas in en upplysning om att rätten kan bevilja Säkerhetspolisen eller tillstånd till hemlig dataavläsning. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Utredningen föreslår dock inte att det ska tas in en upplysning i lagen om särskild utlänningskontroll. Remissinstanserna kommenterar inte förslaget särskilt. Migrations- verket anför dock att det behövs en översyn av lagen om särskild utlän- ningskontroll och att eventuella slutsatser från denna kan vara värdefulla även när det gäller hemlig dataavläsning. Skälen för regeringens förslag: Åtgärder enligt lagen om särskild utlänningskontroll syftar bl.a. till att förebygga terroristbrott. De hemliga tvångsmedlen i den lagen har begränsats till hemlig avlyssning och hemlig övervakning av elektronisk kommunikation. Tvångsmedlen enligt lagen om särskild utlänningskontroll (LSU-fallen) får endast användas mot en utlänning som omfattas av ett utvisningsbeslut grundat på att det med hän- syn till vad som är känt om utlänningens tidigare verksamhet och övriga omständigheter kan befaras att han eller hon kommer att begå eller med- verka till terroristbrott eller försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott. Beslut om hemliga tvångsmedel kräver vidare att det är av betydelse för att utröna om utlänningen eller en organisation eller grupp som han eller hon tillhör eller verkar för planlägger eller förbereder terroristbrott. Det finns inte något krav på brottsmisstanke för att tvångsmedlen ska få användas. Det måste dock finnas synnerliga skäl för åtgärden (20 §). Som anges i avsnitt 10.2.1 är en utgångspunkt för regeringen att hemlig dataavläsning ska få användas även i underrättelseverksamhet och i avsnitt 8.2och 8.3 konstateras att det finns behov av att läsa av eller ta upp både uppgifter som kan kommas åt med befintliga tvångsmedel och nya slags uppgifter. Hemlig dataavläsning bör av samma skäl få användas även vid särskild utlänningskontroll. Hemlig kameraövervakning och hemlig rumsavlyssning är inte tillåtet enligt lagen om särskild utlänningskontroll. Därför bör hemlig dataavläsning vid förhållanden som kan leda till tvångs- medelsanvändning enligt lagen om särskild utlänningskontroll inte om- fatta kameraövervaknings- eller rumsavlyssningsuppgifter. Det sagda innebär att ett tillstånd till hemlig dataavläsning bör kunna ges när det har beviljats ett utvisningsbeslut med stöd av 1 § 2 LSU och , regeringen eller en domstol har bestämt att reglerna om tvångsmedel och hemlig dataavläsning ska tillämpas på utlänningen (jfr 11, 14 och 15 §§ LSU). Även i de fall då en utlänning omfattas av ett beslut om avvisning eller utvisning enligt 8 eller 8 a kap. utlänningslagen (2005:716) eller motsvarande äldre bestämmelser och det finns sådana omständigheter som avses i 1 § 2 LSU bör tillstånd till hemlig dataavläs- ning kunna beviljas om , regeringen eller en domstol har bestämt att reglerna om tvångsmedel och hemlig dataavläsning ska tillämpas på utlänningen (jfr 11 a, 14 och 15 §§ LSU). Det förfarande och de förutsättningar som gäller för ett beslut om att tvångsmedel enligt 19–22 §§ LSU ska tillämpas i fråga om utlänningen bör gälla också för ett beslut om hemlig dataavläsning. En upplysning om att rätten kan bevilja Säkerhetspolisen eller Polis- myndigheten tillstånd till hemlig dataavläsning bör tas in i lagen om sär- skild utlänningskontroll. Det bör ställas höga krav på när åtgärden ska få användas. Åtgärden bör, precis som enligt lagen om särskild utlänningskontroll, förbehållas utred- ningar om potentiella terroristbrott. Regeringen anser därför att ett tillstånd 2019/20:64 till hemlig dataavläsning i LSU-fallen bör få beviljas endast om det finns synnerliga skäl och det är av betydelse för att utreda om utlänningen eller en organisation eller grupp som han eller hon tillhör eller verkar för plan- lägger eller förbereder terroristbrott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott. Utredningen om utlänningsärenden med säkerhetsaspek- ter (Ju 2018:08) har i uppdrag att göra en sådan översyn som Migrations- verket efterfrågar. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Kopplingen mellan en enskild och ett Regeringens förslag: Hemlig dataavläsning ska vid särskild utlän- ningskontroll få avse avläsning eller upptagning av uppgifter i ett avläs- ningsbart informationssystem som används, eller som det finns särskild anledning att anta har använts eller kommer att användas, av en utlän- ning som kan bli föremål för hemliga tvångsmedel vid särskild utlän- Hemlig dataavläsning ska också få avse avläsning eller upptagning av kommunikationsavlyssnings-, kommunikationsövervaknings- och platsuppgifter i ett avläsningsbart informationssystem som det finns synnerlig anledning att anta att utlänningen som tillståndet avser har kontaktat eller kommer att kontakta. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna kommenterar inte förslaget. Skälen för regeringens förslag: I lagen om särskild utlänningskontroll finns inget uttryckligt krav på koppling mellan person och det telefon- nummer, adress eller kommunikationsutrustning som de hemliga tvångs- medlen ska användas för att avlyssna eller övervaka. 20 § LSU till 27 kap. RB innebär dock att tvångsmedelsanvändningen ska följa samma systematik och är underkastad samma krav som tvångs- medelsanvändningen enligt , där krav på en sådan kopp- Eftersom hemlig dataavläsning så långt som möjligt bör an- passas till det bakomliggande tvångsmedlet bör samma förutsättningar som gäller enligt lagen om särskild utlänningskontroll gälla även när hem- lig dataavläsning används i sådana fall. Det innebär således att hemlig dataavläsning bör få avse uppgifter i ett avläsningsbart informationssys- tem som används av eller det finns särskild anledning att anta har använts eller kommer att användas av person som kan bli föremål för hemliga tvångsmedel enligt lagen om särskild utlänningskontroll. Om det är fråga om ett annat informationssystem än som sagts bör det krävas att upp- gifterna finns i ett informationssystem som det finns synnerlig anledning att anta att en sådan person har kontaktat eller kommer att kontakta. För att åstadkomma överensstämmelse med gällande bestämmelser bör det också föras in en möjlighet att bevilja tillstånd till hemlig dataavläsning för att läsa av eller ta upp uppgifter i ett avläsningsbart informationssystem det finns synnerlig anledning att anta att utlänningen, som tillståndet avser, har kontaktat eller avser att kontakta. finns i lagen om särskild utlänningskontroll (jfr 20 § och 27 kap. rätte- Prop. 2019/20:64 gångsbalken). Även utredningen föreslår en sådan möjlighet – dock anser regeringen, till skillnad från utredningen, att det bör föras in en särskild bestämmelse som reglerar den situationen. Som Lagrådet påpekar bör ett tillstånd till hemlig dataavläsning i dessa fall endast kunna avse kommu- nikationsavlyssnings-, kommunikationsövervaknings- och platsuppgifter, dvs. uppgifter som motsvaras av hemlig avlyssning och hemlig övervak- ning av elektronisk kommunikation. Detta stämmer med bakomliggande regelverk som endast tillåter hemlig avlyssning och hemlig övervakning i dessa situationer.