prop · H603123 · 2019-06-18 00:00:00 — Koncernen bildades genom en omorganisering av de tidigare regionala utvecklingsfonderna. övertog arbetsuppgifter från utvecklingsfonderna med de övergripande målen att främja utvecklingen av ett konkurrenskraftigt näringsliv och nyföretagande. Målgruppen är små och medelstora företag, det vill säga företag med upp till 250 anställda, men med tyngdpunkt på företag med färre än 50 anställda. har sedan bildandet haft ett särskilt beslutat samhällsuppdrag, det vill säga ett uppdrag som syftar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning till ägaren staten. I samhällsuppdraget ingår ett uppdrag om kvinnors företagande. Regeringen och näringsutskottet var vid bildandet eniga om att insatser för att främja kvinnors företagande är ett angeläget arbetsområde för utvecklingsbolagen. I propositionen sägs att sådana insatser bör ingå som en naturlig del av utvecklingsbolagens insatser riktade till nyföretagare.41 I enlighet med vad som förväntades i de ursprungliga besluten erbjuder finansiering och informations- och rådgivningstjänster.42 är statligt helägda i en koncern med 16 regionala dotterbolag som erbjuder lån och affärsutveckling (rådgivning). De regionala dotterbolagen ägs i majoritet av moderbolaget och till av regionala offentliga ägare, vilka var landsting och regioner. I koncernen ingår också underkoncernen som bedriver riskkapitalverksamhet. är helägt av och har åtta regionala dotterbolag (riskkapitalfonder).43 verksamhet regleras i lag (1994:77) om beslutanderätt för regionala utvecklingsbolag och förordning (2012:872) om statlig finansiering genom regionala utvecklingsbolag. får anslag för driften från staten och de regionala delägarna. Ytterligare finansiering kan förmedlas via särskilda medel från staten, regioner och EU. 1993/94:40, bet. 1993/94:NU11, rskr. 1993/94:80. 43Almi, 2018a. När granskade 2007 framkom att 7 av då 21 dotterbolag var delägare i riskkapitalbolag (, 2007b). bildades och slogs samman med 2013 (, 2014a). R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T I A L M I S L Å N E V E R K S A M H E T Staten har tillskjutit eget kapital till moderbolaget i form av aktiekapital, reservfond och en lånefond avsedd för utlåning. Lånefonden uppgick till 2017.44 16 regionala dotterbolag beviljar företag och företagare lån ur gemensamma lånefond på kommission av moderbolaget. verksamhet ska vara tillgänglig i hela landet, men redan vid bildandet betonades vikten av regional anpassning utifrån olika näringslivsstrukturer.45 Låneerbjudandet är indelat i flera olika typer av lån med inriktning mot olika typer av företag eller olika behov av finansiering. De lånetyper som beviljats sammanfattas i tabellen nedan. Lånet kan ges i olika valutor. Utveckling och lönsamhet, motsvarar topplån för privatpersoners Selektivt när banklån inte är aktuellt, främst för tillfälliga behov av Innovationsprojekt i tidiga skeden. , max hälften av Särskild fokus på nystartade företag. Mikroföretag, max 9 anställda. särskilt fokus på kvinnor, unga och personer med utländsk max , max 250 000 Garantiavtal med Europeiska investeringsfonden (EIF). Utveckla innovationer och affärsidéer som ger tillväxt och lönsamhet. Källa: års- och hållbarhetsredovisning för åren 2013, 2014, 2015, 2016 och 2017. har en marknadskompletterande roll, vilket enligt ägaranvisningen till bolaget innebär att målgruppen är företagare och företag med potential för hållbar tillväxt som inte får sitt behov av finansiering eller rådgivning tillgodosett av marknadens privata aktörer. För att inte konkurrera med bankernas 44Almi, 2018a. 1993/94:40, bet. 1993/94:NU11, rskr. 1993/94:80. 46Mikrolånet med garanti från () 2016–2018 har till syfte att underlätta och stimulera etablering av nya unga mikroföretag med särskilt fokus på unga, personer med utländsk bakgrund och kvinnor. hade mikrolånet en mer allmän inriktning mot nyföretagande. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N utlåning ska lån från vara aktuellt i fall där banker anser att risken är för hög för att erbjuda finansiering eller ensamma stå för hela finansieringsbehovet. kompenserar sitt risktagande med en högre ränta än bankernas. För de flesta lånetyper är utgångspunkten att lån från ska vara ett komplement i företagets finansiering. En av lånetyperna – mikrolånet – har en särskild inriktning mot finansiering av kvinnors företagande. Vid mikrolån kan stå för hela företagets kapitalbehov, . 2.3 utlåning i siffror Tabellen nedan innehåller information om totalt antal nya lån och total lånesumma för nya lån som tagits hos . Tabell 2 Antal beviljade nya lån och total lånesumma för nya lån () hos 2013–2017 Lånesumma, nya lån (mkr) *ingår endast lån . Storleken på låneverksamheten har varierat och skiljer sig åt mellan dotterbolagen. De två dotterbolag som har beviljat flest lån är och . De har beviljat drygt 3 700 respektive drygt 2 800 lån. Inget annat dotterbolag har beviljat fler än 2 000 lån. De dotterbolag som beviljat minst antal lån är och , som beviljat knappt 200 respektive knappt 350 lån . Mönstret avspeglar i stora drag befolkningsmängden i respektive region. De två nästkommande avsnitten beskriver utlåning i mer detalj. Statistiken är sammanställd av utifrån uppgifter ur , där rådgivare på det dotterbolag som handlägger en ansökan registrerar om det ansökande företaget leds av en kvinna, man eller ett mixat team bestående av både kvinna och man.47 finns data från och med mitten av augusti månad. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T I A L M I S L Å N E V E R K S A M H E T 2.3.1Det är vanligast att kvinnor beviljas mikrolån och att män beviljas företagslån I tabellen nedan redovisas fördelningen av olika typer av lån inom grupperna kvinnor, män och mixade team. Tabell 3 Fördelning av antal beviljade lån av olika lånetyper till kvinnor, män och mixade team 2013–2017. Andel (%) av lån till målgruppen Tillväxtlån för innovativa företag ingår endast lån . Företagslån och mikrolån utgör merparten av utlåning. Mikrolån är den vanligaste lånetypen bland kvinnor medan den vanligaste lånetypen bland män är företagslån. Företagslån är ännu vanligare bland mixade team än bland män. innovationslån och tillväxtlån för innovativa företag utgjorde av lånen till kvinnor, men av lånen till män och ungefär lika stor andel av lånen till mixade team. Fördelningen av lånetyper mellan kvinnor och män avspeglar sig i de lånesummor som beviljas. De sträcker sig från till maximalt . Både median- och medellånesumma är högre för män än för kvinnor – för män och för kvinnor. Motsvarande medelvärden är respektive . 2.3.2Kvinnor och män driver företag inom olika branscher, av olika storlek och olika juridisk form Antalet beviljade lån till kvinnor är störst i branscherna detaljhandel (SNI 47), tjänster inom bland annat vård och omsorg samt utbildning (SNI 53, 75–88, 94–96) samt hotell och restaurang (SNI 55–56). Flest lån till män beviljas inom tillverkningsindustri och dylikt (SNI 10–33), finansiella tjänster och konsulttjänster med mera. (SNI 64–73), samt inom detaljhandel (SNI 47). 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N konstaterar med hjälp av data från SCB48 att branschfördelningen i långivning i stort följer branschfördelningen i företagsstocken som helhet för kvinnor och män. I sammanställning syns även att aktiebolag är en vanligare företagsform hos män än hos kvinnor som beviljas lån hos . Omvänt är en dryg tredjedel av företag som beviljats lån och drivs av kvinnor enskilda firmor, medan motsvarande andel för män är omkring en sjättedel. Enligt sammanställning av statistik tenderar företag som drivs av män också att ha fler anställda än företag som drivs av kvinnor. 48Data från SCB har sammanställts av . Det bör noteras att data från SCB använder en annan definition av kön på företagsledare än . I underlag från SCB används operativ företagsledare, vilket är samma definition som använder vid jämförelser med företagsstocken. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T I A L M I S L Å N E V E R K S A M H E T 3Kvinnors företagande i regeringens styrning av I detta kapitel redovisas iakttagelser avseende den första revisionsfrågan – om regeringens styrning av bidrar till att det jämställdhetspolitiska delmålet om ekonomisk jämställdhet uppfylls. En sådan styrning karaktäriseras av tydliga mål som undviker målkonflikter och möjliggör uppföljning. Eftersom angett att har en uppgift att bidra till att främja kvinnors företagande men inte preciserat hur den ska utföras är det enligt angeläget att regeringens styrning tydliggör för vilka principer som ska vägleda bolagets arbete med kvinnors företagande. Regeringen har beslutat att styrningen av bolag med statligt ägande ska jämställdhetsintegreras. De första avsnitten i kapitlet beskriver den formella styrningen av . Därefter behandlas ägardialoger med , övriga uppdrag och uppmaningar till bolaget samt hur bolaget prioriterar mellan dem. •Det framgår inte tydligt i ägaranvisning hur bolaget ska prioritera mellan olika uppdrag eller vilka principer som ska vägleda arbetet för kvinnors företagande. •Från och med att fick uppdragsmål 2016 anger regeringen att uppföljningen ska fokusera på andelen kvinnor bland kunder snarare än antalet lån som tilldelas kvinnor. Då togs också en uppmaning till att hålla sig uppdaterade om kvinnors efterfrågan på finansiering bort ur ägaranvisningen. har också fått uppdrag om kvinnors företagande utanför ägaranvisningen. •Uppdraget om kvinnors företagande har inte varit någon prioriterad fråga i dokumentationen av dialog med ägaren . •Almis styrelseledamöter och ledning uppfattar att regeringens styrning har blivit tydligare i och med förändringarna av regeringens ägaranvisningar 2016 och framåt. Men åsikterna går isär vad gäller risken för målkonflikter mellan olika uppdrag och uppdragsmål. Det råder inte heller samsyn om hur uppdraget om kvinnors företagande ska utföras i praktiken. 3.1 Regeringens formella styrning av I detta avsnitt redogörs för uppdrag enligt bolagsordning och ägaranvisningar. Därefter beskrivs förändringar av ägaranvisning . 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.1.1 Bolagsordningen och lagstöd för verksamhet Bolagsordningen är det viktigaste formella styrdokumentet för alla aktiebolag.49 I bolagsordningen anges föremålet för bolagets verksamhet, vilket i fall inte nämner uppdraget om kvinnors företagande. Det anger i stället att verksamheten ska stärka det svenska näringslivets utveckling och verka för en hållbar tillväxt genom att bland annat driva rådgivnings- och finansieringsverksamhet genom regionala utvecklingsbolag, bidra till kommersialisering av kunskapsintensiva affärsidéer och utveckling av små och medelstora företag.50 3.1.2 Ägaranvisningar innehåller en mer detaljerad styrning uppdrag för kvinnors företagande framgår av ägaranvisningarna som beslutat om. innehöll ägaranvisningarna ett mål om kvinnors företagande: ”utlåning avseende antal lån till kvinnor och personer med utländsk bakgrund ska vara högre än den procentuella andel som gäller för företagsstocken och nyföretagandet bland dessa grupper.”51 påbörjades ett arbete med att renodla, förbättra och tydliggöra ägaranvisningarna52 och vid stämmorna 2016 och 2017 antogs ägaranvisningar med så kallade uppdragsmål. Förändringen av ägaranvisning var en del av bolagsförvaltningens arbete med att formulera uppdragsmål för bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag.53 I ägaranvisningen som antogs av bolagsstämman 2017 är uppdrag om kvinnors företagande formulerat som att särskilt fokus ska riktas mot kvinnor. Till uppdraget hör ett uppdragsmål som lyder: ”Målnivån är att kvinnor och personer med utländsk bakgrund bland de företag och företagare vilka tar del av insatser är överrepresenterade jämfört med motsvarande andel i företagsstocken och nyföretagandet som helhet.”54 493 kap. 1 § aktiebolagslagen (2005:551). 50Den exakta lydelsen är: ”Föremålet för bolagets verksamhet ska vara att stärka det svenska näringslivets utveckling och verka för en hållbar tillväxt genom att bland annat äga och administrera samt samordna verksamheten i sådana regionala utvecklingsbolag som avses i tillämplig lag om beslutanderätt för regionala utvecklingsbolag, att förvalta kapital samt äga och förvalta aktier i portföljförvaltande bolag. Vidare ska bolaget bedriva verksamhet i enlighet med statlig förordning om regionala utvecklingsbolag i form av rådgivning och finansiering, erbjuda kapital och kompetens för utveckling och kommersialisering av kunskapsintensiva affärsidéer samt att i övrigt medverka till att utveckla och finansiera små och medelstora företag. Bolaget ska dock inte bedriva sådan verksamhet som avses i lagen om bank- och finansieringsrörelse.” Bolagsordning antagen vid bolagsstämman . 51Exempelvis , 2015b. 52Regeringskansliets skriftliga svar på frågor från , . 53Regeringskansliets skriftliga svar på frågor från , . Arbetet hade påbörjats efter att ansvaret för förvaltningen av övertogs 2014/2015 av från departementets enhet för entreprenörskap. 54Motsvarande skrivning i ägaranvisningen var: ”Nyckeltal som mäter i vilken utsträckning verksamhet når kvinnor och personer med utländsk bakgrund. Målnivån är att fokusgrupperna R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T I A L M I S L Å N E V E R K S A M H E T Ägaranvisningen innehåller också en beskrivning av hur måluppfyllelsen ska mätas: ”Mätningen utgörs av andel kvinnor respektive personer med utländsk bakgrund av totala antalet unika kunder, jämfört med rikssnittet för företag och nyföretagare.” I och med förändringarna kvarstår fokus på kvinnor men målformuleringen förskjuts från antalet lån till kunder. Förändringen av målformuleringen från antal lån till kunder föranleddes av syftena att renodla ägaranvisningen och tydliggöra att den förutom lån och rådgivning också omfattar riskkapitalverksamhet. I båda formuleringarna kvarstår att verksamhet ska jämföras med kvinnors andel i företagsstocken och nyföretagandet. Jämförelsepunkterna motiveras enligt av att regeringens mål har varit fler och växande företag.55 En formulering som försvinner efter formuleringen av uppdragsmål 2016 är att noga ska följa kapitalmarknaden för företag56 som ägs eller leds av kvinnor respektive personer med utländsk bakgrund och uppmärksamma vilken typ av låneprodukter som efterfrågas.57 3.1.3 har ett stort antal uppdrag i ägaranvisningen har förutom uppdraget om kvinnors företagande ett antal andra uppdrag och mål i sin ägaranvisning. har jämfört ägaranvisningarna för att se hur målen har förändrats . Några exempel på uppdrag som finns i båda anvisningarna är: •Almi ska vara ett komplement till den privata marknaden. •Almi ska erbjuda tjänster inom rådgivning och finansiering. •Almi ska ta tillvara på de möjligheter som EU erbjuder. •Låneverksamheten ska bedrivas så att kapitalet bevaras nominellt intakt. •Inriktning mot företag eller företagare i tidiga skeden. •Mål om utlåning till kvinnor och personer med utländsk bakgrund. •Redovisa användningen av det statliga anslaget. •Almi ska fördela anslagsmedel till de regionala bolagen i enlighet med samverkansavtal med dessa. konstaterar att ägaranvisningen har blivit längre och innehåller fler detaljerade uppdrag, mål och angivelser om hur dessa ska följas upp. Kravet på särskilt fokus på kvinnor har funnits med . är överrepresenterade bland kunder jämfört med motsvarande andel i företagsstocken och nyföretagandet som helhet.” 55Regeringskansliets skriftliga svar på frågor från , . 56I ägaranvisningen var formuleringen ”efterfrågan på finansiering”. 57Näringsdepartementet, 2013, 2014, 2015b. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Några exempel på formuleringar som är nya 2017 jämfört med är: •Tjänster inom rådgivning och finansiering ska i huvudsak riktas till företagare och företag med lönsamhets- och tillväxtpotential. •Finansieringstjänsterna ska innefatta både lån och ägarkapital. •Verksamheten ska bidra till att utveckla och kommersialisera kunskapsintensiva affärsidéer. •Den inre effektiviteten ska mätas i form av andel kundtid, kostnad per insatsområde och nytta per insats. •Mål kopplat till uppdrag att verka för en hållbar tillväxt (så kallade uppdragsmål). •Uppdragsmål kopplat till marknadskompletterande roll. •Uppdragsmål kopplat till särskilda fokusgrupper, det vill säga företag i tidiga skeden och kvinnor samt personer med utländsk bakgrund. •Almi ska eftersträva att samverka med privata aktörer. •Almi ska också samverka med relevanta myndigheter, statliga bolag och organisationer vars syfte är att stödja företagsutveckling och internationalisering av svenskt näringsliv. I ägaravisning definieras marknadskompletterande roll som att verksamhet ska riktas mot företagare och företag med potential för hållbar tillväxt som inte får sitt behov av finansiering eller rådgivning tillgodosett av marknadens privata aktörer. konstaterar att uppdraget reglerar roll gentemot rådgivning och finansiering på den privata marknaden. har tagit del av noteringar av kvartalsmöten och ägardialoger som förts mellan bolagsförvaltaren vid och . Dokumentationen av dialogerna är sparsmakad fram till att ägaranvisningarna förändras och får uppdragsmål 2016. ser med undantag för ett par tillfällen inga tecken på att uppdraget om kvinnors företagande har varit uppe för diskussion med ägaren. rör diskussionen avseende uppdraget jämfört med kontrollgruppen.58 3.3Prioritering och avvägning mellan uppdrag i ägaranvisningen konstaterar att det inte explicit finns angivet i ägaranvisningen hur uppdraget om kvinnors företagande ska utföras eller på vilka grunder som ska tilldela lån. Några ledamöter i uppger att inte kan förväntas främja kvinnors företagande i termer av att förändra till exempel 58Riksrevisionens genomgång av årsakter för 2013–2017. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T I A L M I S L Å N E V E R K S A M H E T kvinnors inställning till företagande, risktagande eller kvinnors och mäns olika utbildningsval. kan snarare underlätta för kvinnor att driva företag och arbeta för att nå ut till kvinnor. Av intervjuerna framkommer dock att de flesta av styrelseledamöter anser att förändringarna av ägaranvisningen innebär ett förtydligande. konstaterar att inte heller avvägningen mellan utförandet av olika uppdrag, såsom uppdraget om kvinnors företagande och den marknadskompletterande rollen, finns explicit angiven i ägaranvisningen. I svar från till framkommer att ska ha ett särskilt fokus på bland annat kvinnor i sin marknadskompletterande verksamhet och att detta särskilda fokus mäts med nyckeltal. Enligt svaret finns ingen dokumentation som visar att alternativa jämförelsetal övervägdes.59 I intervjuer med styrelseledamöter och ledning i framkommer olika uppfattningar om hur målen i ägaranvisning förhåller sig till varandra och möjligheter att uppnå alla mål. Den marknadskompletterande rollen lyfts genomgående fram som en särskilt viktig del av uppdrag. En uppfattning är att det råder sämre finansieringsmöjligheter på den privata marknaden för de grupper som valts ut för särskilt fokus i ägaranvisning, vilket öppnar upp för en marknadskompletterande funktion i förhållande till dessa grupper. En annan är att just på grund av sitt marknadskompletterande uppdrag inte kan ta någon hänsyn till om företagsledaren är kvinna eller man. Endast i fall där skulle behöva välja mellan två i övrigt lika företag kan ett företag med högre representation av kvinnor få företräde. Vissa personer i styrelse och ledning hos anser inte att målkonflikter är något överhängande problem i verksamheten, men det framkommer i intervjuer att kan tvingas nedprioritera ett uppdragsmål för att uppnå ett annat. Ett exempel är att det är svårt att uppnå uppdragsmålen att nå kvinnor respektive företag med tillväxt- och lönsamhetspotential , eftersom andelen företag med en kvinna som företagsledare är lägre bland dem än bland andra företag. 3.4 Uppdrag och uppmaningar utöver ägaranvisningen konstaterar utifrån ägaranvisningarna och dialogerna med ägaren att har ett stort antal uppdrag och uppdragsmål att hantera, varav ett rör kvinnor. Det som diskuteras i ägardialogerna är inte formellt beslutat av stämman, men dialogerna innehåller uppmaningar om hur verksamhet ska bedrivas, till exempel med avseende på hållbart företagande. Andra exempel på uppmaningar som fått utöver ägaranvisningen är att tillsammans med 59Regeringskansliets skriftliga svar på frågor från , . 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N övriga statligt ägda bolag mottagit brev från statsråd och statssekreterare om att tillvarata kompetensen och drivkrafterna hos nyanlända genom att till exempel erbjuda praktikplatser60 och att lyfta digitaliseringsfrågan på styrelsens agenda61. Utöver dessa uppmaningar har haft flera andra uppdrag. Bland annat fick genom regeringsbeslut i uppdrag att samordna och genomföra en del av regeringens satsning Främja kvinnors företagande som pågick under granskningsperiodens två första år62. Syftet med programmet var bland annat att bidra till att öka nyföretagandet bland kvinnor och att fler av de företag som drivs av kvinnor skulle växa. fick genom programmet för bland annat mentorskapsinsatser riktade till kvinnor som företagare eller styrelseledamöter, innovationsfinansiering och rådgivning i samband med mikrofinansiering till kvinnor med utländsk bakgrund.63 Inom ramen för de särskilda insatserna för kvinnors företagande förstärktes innovationsfinansiering i rad.64 Det framgick inte av uppdraget till inom Främja kvinnors företagande hur satsningen skulle förhålla sig till låneverksamhet. hade i uppdrag av att driva satsningen Investera i invandrarkvinnor med syfte att få fler kvinnor med utländsk bakgrund att starta och utveckla företag. Aktiviteterna bestod framför allt av utbildnings-, mentorskaps- och seminarieverksamhet. Enligt slutrapport bidrog insatserna till att öka andelen kvinnor med utländsk bakgrund i utlåning ,65 men målet med insatsen uppnådds inte.66 Ytterligare ett uppdrag som haft är programmet Styrelsekraft, som syftade till att främja hållbar tillväxt genom att öka andelen kvinnor i bolagsstyrelser.67 61Närings- och innovationsministern, . 62Programmet pågick 2011–2014. Bidrag för att genomföra insatser för att främja kvinnors företagande, regeringsbeslut I 6 , N2011/472/ENT. 64Se till exempel prop. 2013/14:1 utg.omr. 24 s. 38, prop. 2014/15:1 utg.omr. 44f, prop. 2015/16:1 utg.omr. 43f och prop. 2016/17:1 utgiftsområde 24 s. 73. 65Almi, 2015a. 2016/17:NU12. 2015/16:1 utg.omr. 31f och prop. 2014/15:1 utg.omr. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T I A L M I S L Å N E V E R K S A M H E T 4Kvinnors företagande i styrning av dotterbolagen I detta kapitel redovisas iakttagelser avseende den andra revisionsfrågan – om uppdraget om kvinnors företagande får genomslag i styrning av de 16 dotterbolag som utför låneverksamheten. Utgångspunkten är att det krävs att omsätter regeringens styrning i styrningen av dotterbolagen för att uppdraget ska generera resultat. Inledningsvis beskrivs den formella styrningen av dotterbolagen genom bolagsordning, ägaranvisningar och samverkansavtal. Därefter sammanfattas de styrdokument och processer som anger hur dotterbolagen ska bereda respektive besluta om lån. Fokus i beskrivningen ligger på aspekter av relevans för uppdraget om kvinnors företagande. •Almi styr de 16 regionala dotterbolagen genom samverkansavtal med regionala ägare och genom ägaranvisningar till dotterbolagen. Utformningen av ägaranvisningarna följer i stort ägaranvisningen till moderbolaget, med undantaget att dotterbolagen fortfarande följs upp på antal lån och inte antal kunder.