prop · H603134 · 2019-05-28 00:00:00 — 4.3 Höjt bostadskostnadstak i bostadstillägget Regeringens förslag: Bostadskostnadstaket i bostadstillägget för ålderspensionärer ska höjas till för den som är ogift och till för den som är gift. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig över för- slaget är i huvudsak positiva. kommun, kommun, (KyrkA) och i (PRO ) är positiva till förslaget men anser att bostadskostnadstaket bör höjas till . Även , , SPF Seniorerna och välkomnar förslaget, men anser att bostadskostnadstaket bör indexeras för att ge automatisk följsamhet till utvecklingen av hyreskostnaderna. kommun och anser att förslaget även bör omfatta personer med sjuk- och aktivitetsersättning, vilka också har rätt till bostadstillägg. poängterar att förslaget skapar större skillnader mellan ålderspensionärer och personer med sjuk- och aktivitetsersättning. belyser att skillnaderna riskerar att leda till att personer med sjuk- och aktivitetsersättning får sämre möjligheter att efterfråga bostäder med god standard och tillgänglighet jämfört med pensionärer, trots att grupperna kan ha samma behov. tillstyrker förslaget men påpekar att det finns en risk att kostnaden för det högre bostadskostnadstaket påförs staten, men blir till gagn för hyresvärdar och kommuner snarare än för pensionärer till följd av höjda hyror och omsorgsavgifter. Skälen för regeringens förslag: Bostadstilläggets syfte är att ge pensionärer ekonomiska möjligheter att ha en god bostad. Detta kräver en viss följsamhet med boendekostnaderna i samhället. höjdes bostadskostnadstaket från till , vilket innebar en tydlig förbättring för dem med höga bostadskostnader. Trots denna höjning har av ålderspensionärerna med bostadstillägg fortfarande en bostadskostnad över taket. Regeringen föreslår därför ytterligare en höjning så att bostadskostnadstaket sätts till för den som är ogift och för den som är gift. Sambor likställs med makar när det gäller bostadstillägg. Takhöjningen underlättar för äldre att flytta till anpassat boende i de fall som detta efterfrågas. Höjningen underlättar också kvarboende för många av dem vars hyra ökar på grund av t.ex. renoveringar. kommun, kommun, KyrkA och PRO anser att bostadskostnadstaket bör höjas till för att bättre motsvara dagens hyresnivåer. Därutöver anser pensionärsorganisationerna att en indexering av bostadskostnadstaket bör övervägas för att göra bostadstillägget följsamt med utvecklingen av hyreskostnaderna. Regeringen bedömer att en höjning av bostadskostnadstaket till motsvarar hyran i det bostadsbestånd (byggår –2000) som är anpassat till äldres behov av tillgänglighet. Nyproduktionen har blivit markant dyrare i förhållande till det befintliga beståndet sedan bostadstillägget infördes och en indexering av bostadskostnadstaket skulle därför riskera att bli kostnadsdrivande. Med ett bostadskostnadstak på beräknas andelen ålderspensionärer med bostadstillägg som har en bostadskostnad över taket att minska från nuvarande nivå på till . Det är en lägre andel än vid den senaste stora höjningen av bostadskostnadstaket som gjordes , då andelen uppgick till . 2018/19:134 påpekar att det i och med förslaget finns en risk att personer med sjuk- och aktivitetsersättning får sämre möjligheter att efterfråga bostäder med god standard och tillgänglighet jämfört med pensionärer. Regeringen är medveten om den skillnad som uppstår. De förslag som lämnas i denna proposition bygger dock på en översyn av grundskyddet för ålderspensionärer och en överenskommelse om förändringar inom ramen för pensionsöverenskommelsen som enbart omfattar just ålderspensionssystemet. Förändringarna i grundskyddet innehåller ett paket av åtgärder som till del är beroende av varandra. Det är därför mindre lämpligt att välja ut vissa delar som förs över till andra system. Som framhåller innebär förbättringar i grundskyddet att en del av höjningen i praktiken går vidare till kommunen i form av högre omsorgsavgifter. Det är dock en konsekvens som är svår att undvika då kommunerna har rätt att ta ut avgifter för omsorg utifrån bland annat individens inkomst. framhåller också att förändringen kan gynna hyresvärdar genom högre hyror. Risken för att det skulle gagna hyresvärdar genom höjda hyror anser dock regeringen vara närmast försumbar. Pensionärer med bostadstillägg är en förhållandevis liten grupp bland alla som bor i hyresrättslägenheter. 4.4Förändrad ersättningsgrad som avser bostadskostnaden Regeringens förslag: Ersättningsgraden för bostadskostnaden i bostadstillägget för en ogift försäkrad ska från och med att denne fyller vara , samt mellan och Ersättningsgraden för bostadskostnaden i bostadstillägget för en gift ålderspensionär ska vara , samt mellan och . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. (KyrkA), SPF Seniorerna och av- styrker förslaget med hänvisning till att det kan innebära att en del pen- sionärer får sänkta inkomster. menar att ersättningsgraden bör vara oavsett bostadskostnad för att göra det möjligt för fler att efterfråga anpassade och ändamålsenliga Skälen för regeringens förslag: Med ett högre bostadskostnadstak är det viktigt att det fortsatt finns ekonomiska incitament för individen att kunna påverka sin ekonomi genom att, när det är möjligt, välja en billigare I annat fall finns det en risk att bostadstillägget blir kostnads- Ersättningsgraden för boendekostnaden sätts därför i tre olika spann; för bostadskostnader , för bostadskostnader och för bostadskostnader för den som är ogift. Hälften av beloppen gäller för den som är gift. Dessa spann föreslås utifrån Prop. 2018/19:134 syftet att individen förväntas bekosta något mer av bostadskostnaden själv om denne bor i en dyrare bostad. KyrkA och pensionärsorganisationerna avstyrker förslaget med motiveringen att det leder till att en del pensionärer får sänkta inkomster jämfört med . De ersättningsgrader som föreslås är emellertid utformade på så sätt att de som har bostadstillägg inte kommer att få en mindre del av sin bostadskostnad ersatt. De ersättningsspann som föreslås är en justering till följd av förslaget om ett höjt bostadskostnadstak, som sammantaget ger samma eller bättre effekt för alla med bostadstillägg. KyrkA och pensionärsorganisationerna anser vidare att ersättningsgraden bör vara oavsett bostadskostnad. Regeringen menar dock att det är viktigt att det finns ekonomiska incitament för personer med bostadstillägg att se över och påverka sin bostadskostnad när så är möjligt. I enlighet med dagens regelverk föreslås därför differentierade ersättningsgrader i samband med att bostadskostnadstaket höjs. En mer likvärdig hantering av inkomster vid Regeringens förslag: Vid beräkning av reduceringsinkomsten från och med den månad som en försäkrad fyller och har hel allmän ålders- pension eller motsvarande utländsk förmån ska den del av den bidrags- grundande inkomsten som utgörs av allmän inkomstgrundad pension, utländsk pension, tjänstepension, privat pension och arbetsinkomster beaktas i reduceringsinkomsten. kapitalinkomst, förmögenhetstillägg, etableringsersättning och studiemedel ska tas upp i reduceringsinkomsten. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Det procenttal som anger med vilken del vissa inkomster ska beaktas har dock höjts med en procentenhet från till . Remissinstanserna: Det råder skilda meningar bland de remiss- instanser som yttrat sig över förslaget. Arbetsförmedlingen, Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), () är positiva till regeringens förslag om att likställa inkomster som härrör från eget arbete i inkomstprövningen och att vikta dessa inkomster lägre än övriga inkomster. Även Svensk Försäkring och Svenskt Näringsliv är positiva till att samtliga inkomster som härrör från eget arbete likställs i inkomstprövningen. De avstyrker dock förslaget om att höja avräkningen med vilken tjänstepension och privat pension beaktas i reduceringsinkomsten med motiveringen att det minskar incitamenten till arbete och privat pensionssparande. Svensk Försäkring anser vidare att förslaget riskerar att förstärka enskildas drivkrafter till att välja kortast möjliga uttagstid av sin tjänstepension för att därefter vara berättigade till påpekar att personer som arbetar inom vissa avtalsområden kan drabbas av en dubbel avräkning avseende pension på grund av tjänstepensionsavtalens utformning. Även (KyrkA), Pensionärernas riks- organisation, , SPF Seniorerna och avstyrker förslaget med hän- visning till att det kan innebära att en del pensionärer får sänkta bostads- tillägg samt att drivkrafterna till arbete minskar. avstyrker förslaget i sin helhet. heten anser att förslaget gör regelverket mer komplicerat och försvårar enskildas möjligheter att göra en preliminär beräkning av rätten till Vidare är negativ till att änkepension tas upp i reduceringsinkomsten och därmed inte likställs med övriga inkomster som härrör från arbete. att änkepension baseras på mannens arbetsinkomster och således bör lik- ställas med övrig inkomstrelaterad pension. myndigheten att förslaget innebär att den högsta inkomsten för när bostadstillägg är helt bortreducerat höjs från cirka 19 500 till 20 800 kronor , och att fler personer därför omfattas av högre marginal- anser att en enhetlig viktning av samtliga inkomster är att föredra och föreslår därför att samtliga inkomster tas upp Skälen för regeringens förslag: Bostadstillägget är ett inkomstprövat stöd som avräknas mot hushållets samtliga inkomster. ningen är att stärka ekonomin för äldre personer med låga inkomster. Inkomstprövningen innebär att bostadstillägget betalas ut till ett begränsat antal personer, men har stor betydelse för dem som får det. är bostadstillägget en fördelningsmässigt träffsäker förmån. verk har dock den inte önskvärda effekten att bostadstillägg i vissa fall kan ges till personer som har relativt höga inkomster. Det gäller personer som sammantaget har höga inkomster i form av allmän pension och tjänste- pension samt arbetsinkomster. Viktningen av olika inkomster i dagens regelverk innebär att pensionärer med goda inkomster (i vissa fall närmare ) kan få bostadstillägg. Den förändring som rege- ringen föreslår innebär sammantaget att gränsen för den högsta inkomst- nivå vid vilken det är möjligt att få bostadstillägg sänks till ungefär 21 000 KyrkA, pensionärsorganisationerna, Svensk Försäkring och Svenskt Näringsliv avstyrker förslaget med motiveringen att det innebär att vissa får sänkta inkomster och att incitamenten till arbete minskar. delar remissinstansernas uppfattning om vikten av att det finns drivkrafter till arbete, men anser att bostadstillägget bör vara ett behovsprövat grund- skydd som främst ska ges till pensionärer med låga inkomster och att den höga inkomstnivå som ger rätt till bostadstillägg inte är motiverad. Regeringen bedömer dessutom att de ekonomiska incitamenten att arbeta för en pensionär med bostadstillägg fortsatt gynnas av fribeloppet för arbetsinkomster i bostadstillägget och av det förhöjda jobbskatteavdraget Utformningen av inkomstprövningen i bostadstillägget är en avvägning mellan att skapa ett rimligt skydd mot ekonomisk utsatthet och att skapa tillräckliga drivkrafter till arbete. Enligt nuvarande regelverk viktas allmän inkomstgrundad pension till i reduceringsinkomsten. pension och privat pension viktas till och arbetsinkomster Till skillnad från vad som föreslogs i promemorian föreslår regeringen en inkomstviktning som innebär att alla inkomster som härrör från eget arbete likställs och viktas till . Förändringen av inkomstviktningen från till medger att reformen ryms inom given budgetram. Inkomster som inte härrör från den försäkrades tidigare arbete, t.ex. garantipension och änkepension, hanteras på samma sätt som , dvs. En sådan konstruktion innebär att bostadstillägget blir mer träffsäkert, som det lönar sig att ha arbetat. påpekar att förslaget innebär att den högsta inkomsten för när bostadstillägg är helt bortreducerat höjs. Det är naturligtvis riktigt att viktningen till isolerat gör att bostadstillägget kan betalas ut vid något högre inkomst än om skulle tillämpas. En högre grad av arbetsstimulans innebär att bostadstillägg kan betalas till pensionärer med högre inkomst. Regeringen anser att värdet av arbetsstimulans är stort och gör avvägningen att bostadstillägg till något högre inkomster här får accepteras. Jämfört med dagens regelverk och vid beaktande av samtliga inkomstslag innebär förslagen dock att gränsen för den inkomstnivå som ger rätt till bostadstillägg sänks. Det beror huvudsakligen på att viktningen av arbetsinkomster höjs från till . anser att änkepension bör likställas med inkomster som härrör från arbete eftersom änkepensionen baseras på den avlidne mannens arbetsinkomster. Regeringen förstår invändning men vill understryka att den föreslagna förändringen av inkomstvikningen syftar till att i efterhand belöna och fortsättningsvis stimulera eget arbete bland pensionärer och förvärvsarbetande. Både allmän inkomstgrundad pension och tjänstepension är lön som avståtts under förvärvslivet. Regeringen anser att det är rimligt att dessa inkomster beaktas i lika stor utsträckning vid prövningen av bostadstillägg, vilket även flertalet remissinstanser är positiva till. Arbetsinkomster från nuvarande arbete behandlas på samma sätt som inkomster från tidigare arbete och tas således också upp . Även privat pension likställs med inkomst som härrör från eget arbete eftersom det är rimligt att anta att privat pensionssparande i normalfallet är lön som avståtts från under förvärvslivet. För att inte missgynna personer som väljer att pensionsspara privat för att de saknar tjänstepension (t.ex. egenföretagare) likställs privat pension med övriga inkomster från arbete. Sammantaget innebär förslaget alltså att viktningen av allmän inkomstgrundad pension sänks och att viktningen av tjänstepension, privat pension och arbetsinkomster höjs. anser att förslaget gör regelverket mer komplicerat och försvårar enskildas möjligheter att göra preliminära beräkningar av rätten till bostadstillägg. Myndigheten föreslår av den anledningen en alternativ utformning av inkomstprövningen som bland annat innebär att samtliga inkomster viktas till vid beräkning av reduceringsinkomst. Regeringen håller med om att det är önskvärt att göra regelförenklingar. I detta fall föreslås dock en differentierad inkomstviktning utifrån principen om att det ska löna sig att ha arbetat, vilket bedöms vara mer angeläget än att förenkla regelverket. Regeringen instämmer i att regelverket hade blivit enklare att förstå om samtliga inkomster hanterades på samma sätt, men konstaterar också att en sådan utformning inte tar hänsyn till om inkomsterna härrör från eget 2018/19:134 arbete eller inte, vilket varit en central princip i utformningen av detta förslag. Svensk Försäkring och lämnar synpunkter på hur förslaget förhåller sig till vissa tjänstepensionsavtal. Regeringen är medveten om detta men anser att det är upp till arbetsmarknadens parter att ta ställning till utformningen av tjänstepensionsavtalen. 4.6Bostadstillägget räknas av för alla inkomstnivåer Regeringens förslag: Det bostadstillägg som följer av den bidragsgrundande bostadskostnaden ska räknas av av reduceringsinkomsten från och med den månad en försäkrad som har hel allmän ålderspension eller motsvarande utländsk förmån fyller . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: är positiv till förslaget uti- från reformens övriga förslag. Utifrån det förslag lämnar avseende viktningen av inkomster (se avsnitt 4.5) föreslås dock även en annan avräkningsnivå. föreslår att en viktning där samtliga inkomster tas kombineras med en avräkning , i stället för föreslagna . menar att en sådan utformning ger liknande effekter och ett tydligare regelverk. (KyrkA), , , SPF Seniorerna och avstyrker förslaget med hänvisning till att det kan innebära att en del pensionärer får sänkta inkomster. Skälen för regeringens förslag: Vid beräkning av bostadstillägg minskas maximalt bostadstillägg med ett belopp som uppgår till av reduceringsinkomsten upp till och med ett prisbasbelopp och av inkomsten därutöver. Regeringen föreslår att avräkningen för ålderspensionärer som har hel allmän ålderspension eller motsvarande utländsk förmån ska ske av reduceringsinkomsten även för inkomster över ett prisbasbelopp. En sådan avräkning föreslås för att öka träffsäkerheten i bostadstillägget och motverka att stödet ges till personer med relativt goda inkomster. KyrkA och pensionärsorganisationerna avstyrker förslaget med motiveringen att det skulle innebära att en del pensionärer får sänkta inkomster jämfört med . Regeringen anser att den ökade behovsprövningen är nödvändig för att öka bostadstilläggets träffsäkerhet. Genom att höja avräkningsprocenten begränsas antalet personer med relativt höga inkomster som har rätt till bostadstillägg. förslår en avräkning på i kombination med en inkomstviktning där samtliga inkomster tas . Regeringen instämmer i att en sådan utformning hade gjort regelverket tydligare, men konstaterar också att den inte hade haft samma effekt för drivkrafterna till arbete. 4.7Höjt fribelopp i bostadstillägget och förändrad beräkning av det särskilda bostadstillägget Regeringens förslag: Fribeloppet i bostadstillägget ska höjas till 2,181 prisbasbelopp för den som är ogift och till 1,951 prisbasbelopp för den som är gift. Vid beräkning av särskilt bostadstillägg för personer som är födda eller tidigare ska inkomsterna anses utgöra lägst en tolftedel av 2,221 prisbasbelopp för den som är ogift, och 1,986 prisbasbelopp för den som är gift, allt efter skatteavdrag. Promemorians förslag överensstämmer i stort med regeringens. En höjning av fribeloppet i bostadstillägget har dock effekt även för beräkningen av den lägsta inkomst som ska gälla vid beräkning av särskilt bostadstillägg, varför en följdändring av denna genomförs. Remissinstanserna: avstyrker förslaget. Myndigheten anser att fribeloppet liksom bör motsvara nivån på maximal garantipension för personer som är födda eller tidigare. Ett annat alternativ är enligt myndigheten att två fribelopp införs i bostadstillägget, ett som motsvarar nivån på maximal garantipension för personer födda eller tidigare och ett som motsvarar nivån för personer födda eller . anför att regeringens förslag innebär att reglerna för bostadstillägg försvåras. Myndigheten anser vidare att det är problematiskt att personer födda eller tidigare som har maximal garantipension inte längre kommer att kunna få fullt bostadstillägg. påpekar dessutom att förslaget bör leda till följdändringar vad gäller regleringen av den lägsta inkomst som ska gälla vid beräkning av särskilt bostadstillägg. Skälen för regeringens förslag: Syftet med fribeloppet är att den som enbart har garantipension inte ska få ett reducerat bostadstillägg. Fribeloppets nivå motsvarar i princip grundnivån för garantipension, och regeringen föreslår därför en höjning av fribeloppet i bostadstillägget till följd av den föreslagna höjningen av garantipensionen. Det fribelopp som föreslås motsvarar den nya nivån på maximal garantipension för personer födda eller . Höjningen ger ett fribelopp på 2,181 prisbasbelopp för ogifta och 1,951 prisbasbelopp för gifta, vilket kan jämföras med nuvarande nivåer på 2,17 prisbasbelopp för ogifta och 1,935 prisbasbelopp för gifta. motsvarar fribeloppet nivån för maximal garantipension för personer födda eller tidigare, vilken är något högre än maximal garantipension för personer födda eller . anser att fribeloppet fortsatt bör följa nivån på den garantipension som gäller för personer födda eller tidigare, alternativt att två fribelopp bör införas i bostadstillägget. Regeringen anser att dagens regelverk innebär en viss överkompensation för personer födda eller senare som har inkomster utöver garantipension och delar därmed inte bedömning om att fribeloppet fortsatt bör följa nivån på garantipension för personer födda eller tidigare. alternativa förslag om att införa två fribelopp i bostadstillägget behöver analyseras vidare i . 2018/19:134 Särskilt bostadstillägg kan betalas ut bland annat till den som får bostadstillägg till pensionärer. Det särskilda bostadstillägget är inkomstprövat och betalas ut om inkomsten, efter avdrag för skälig bostadskostnad, understiger en skälig levnadsnivå. Beräkningen av särskilt bostadstillägg är annorlunda från beräkningen av bostadstillägg, bland annat genom att det vid särskilt bostadstillägg är inkomsten efter skatteavdrag som används medan det vid beräkning av bostadstillägg är inkomsten före skatteavdrag. Vid beräkning av särskilt bostadstillägg motsvarar den nedre gränsen för vilken inkomst som lägst ska användas garantipensionens grundnivå. anser att de nedre gränserna för vilken inkomst som ska medräknas vid beräkningen av det särskilda bostadstillägget bör justeras i och med att garantipensionens grundnivå förändras. Regeringen delar bedömning och föreslår därför en justering av den nedre inkomstgränsen i det särskilda bostadstillägget för personer som är födda eller tidigare. 4.8Höjd nivå på skälig bostadskostnad i det särskilda bostadstillägget Regeringens förslag: Från och med att en försäkrad fyller ska som skälig bostadskostnad anses högst för den som är ogift och för den som är gift. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Förslaget är en följdändring med anledning av det höjda bostadskostnadstaket i bostadstillägget. 4.9Ökade incitament för arbete för personer med garantipension Regeringens bedömning: Förslaget om att nivån på garantipensionen ska justeras utifrån uttagsålder om uttaget görs senare än bör inte genomföras. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. PensionärsGemenskap, SPF Seniorerna och avstyrker avvisningen av det förslag som grundskyddsutredningen lade fram. Pensionärsorganisationerna anser i stället att förslaget bör utredas skyndsamt då grundskyddspensionärer har mycket att vinna på möjligheten att kunna höja sin livsvariga pension. Övriga remissinstanser som yttrat sig över förslaget är i huvudsak positiva eller har inget att invända. Skälen för regeringens bedömning: Förslaget innebär att nivån på garantipensionen ska justeras utifrån uttagsålder om uttaget görs senare än Bakgrunden till förslaget är att personer med garanti- Prop. 2018/19:134 pension oftast möter markant sämre incitament att senarelägga sitt pensionsuttag jämfört med personer med inkomstpension. Det beror på att garantipensionen inte ökar till följd av att den betalas ut i de fall att uttag görs efter . Pensionärsorganisationerna menar att frågan bör utredas skyndsamt då grundskyddspensionärer har mycket att vinna på möjligheten att kunna höja sin livsvariga pension. Regeringen bedömer att problembilden är fortsatt aktuell. Innan förslaget genomförs finns dock ett antal kvarstående frågor som behöver utredas. På grund av komplexiteten i dessa har det inte funnits möjlighet att genomföra en sådan utredning inom ramen för framtagandet av denna proposition. En fråga som behöver undersökas närmare är de finansiella effekterna på lång och kort sikt för stadsbudgeten och pensionssystemet. En annan del handlar om att se över hur den enskildes bostadstillägg påverkas vid ett senarelagt uttag. 4.10Fribelopp för arbetsinkomster för personer med äldreförsörjningsstöd Regeringens förslag: Ett fribelopp för arbetsinkomster, före avdrag för skatte- och avgiftssats, ska införas för personer med äldreförsörjningsstöd. Fribeloppet ska uppgå till . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig över förslaget är i huvudsak positiva eller har inget att invända.