prop · H70351 · 2019-12-05 00:00:00 — enskilde eller någon närstående till denne lider men. För uppgift i en all- män handling gäller sekretessen i högst . sekretess inom Försvarsmaktens personalsociala verksamhet avseende de Sekretessen gäller med ett omvänt skaderekvisit och tar sikte på bl.a. uppgifter som hänför sig till psykologisk undersökning. 2019/20:51 Det råder således en presumtion för att uppgifterna omfattas av sekretess. Att märka är att psykologiska undersökningar som sker i annat än personalvårdande sammanhang, t.ex. vid inskrivningen, inte omfattas av den strängare sekretessen i denna paragraf. 21.2Ett omvänt skaderekvisit bör inte införas Regeringens bedömning: Ett omvänt skaderekvisit i 38 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen bör inte införas. Utredningens förslag överensstämmer inte med regeringens. Utredningen föreslår att ett omvänt skaderekvisit införs i 38 kap. 1 § OSL i syfte att stärka sekretesskyddet för uppgifter om totalförsvarspliktigas personliga förhållanden. Remissinstanserna: i och instämmer i utredningens förslag. avstyrker förslaget och anför att de argument för ökad sekretess som nämns i utredningen inte är tillräckliga för att inskränka insynen i en så pass samhällsviktig fråga som urvalsprocessen, eftersom resultatet av den är avgörande för förmågan att försvara landet. Övriga remissinstanser har inte invänt mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Som redogjorts för i avsnitt 21.1.6 omfattas de uppgifter som Totalförsvarets rekryteringsmyndighet behandlar vid bl.a. utredning om totalförsvarspliktigas personliga förhållanden, inskrivning och krigsplacering av totalförsvarspliktiga, antagning till utbildning vid Försvarsmakten eller vid tjänstgöring med totalförsvarsplikt av bestämmelsen i 38 kap. 1 § OSL. För uppgifterna råder en presumtion för offentlighet (rakt skaderekvisit). Uppgifter om den totalförsvarspliktiges personliga förhållanden som framkommer vid mönstring eller annan utredning förs regelmässigt över till befattningshavare vid totalförsvarets utbildningsenheter, företrädesvis Försvarsmakten. För denna verksamhet gäller det motsatta förhållandet, dvs. det råder en presumtion för sekretess (omvänt skaderekvisit). Detta innebär att samtliga uppgifter om totalförsvarspliktiga och annan personal inom totalförsvaret som lämnas över från Totalförsvarets rekryteringsmyndighet till Försvarsmakten eller andra mottagare för utbildning för totalförsvarsändamål, åtnjuter ett svagare sekretesskydd hos Totalförsvarets rekryteringsmyndighet än hos totalförsvarets utbildningsenheter. Detta förhållande uppmärksammades av regeringen redan vid tillkomsten av bestämmelsen i dess nuvarande lydelse, och bedömdes inte vara ändamålsenligt (se prop. 1997/98:80 s. 74 f.). Utredningen redogör för det nu nämnda och framhåller vidare att en betydande del av de uppgifter som lämnas till och behandlas av Totalförsvarets rekryteringsmyndighet antingen är känsliga personuppgifter eller uppgifter av mycket integritetskänslig karaktär. Därtill rör det sig om en betydande mängd uppgifter om en stor del av befolkningen. Flertalet av uppgifterna härrör också från den lagstadgade skyldigheten för totalförsvarspliktiga att lämna uppgifter om sina personliga förhållanden och lämnas under straffansvar (jfr 2 kap. 1 § 2019/20:51 och 10 kap. 1 § lagen om totalförsvarsplikt). Mot denna bakgrund föreslår utredningen att ett omvänt skaderekvisit införs i 38 kap. 1 § OSL. anför att de argument för ökad sekretess som nämns i utredningen inte är tillräckliga för att inskränka insynen i en så pass samhällsviktig fråga som urvalsprocessen eftersom resultatet av den är avgörande för förmågan att försvara landet. Regeringen konstaterar att en ändring enligt utredningens förslag skulle innebära att uppgifterna får ett likvärdigt skydd oavsett om de finns i Totalförsvarets rekryteringsmyndighets verksamhet eller hos exempelvis Försvarsmakten. Utredningens förslag innebär dock att sekretesskyddet stärks även för uppgifter som finns i andra typer av ärenden och som även hanteras av andra aktörer än Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. Dessa aspekter behandlas inte närmare av utredningen. Mot denna bakgrund och då det saknas en närmare analys av allmänhetens behov av insyn i de ärenden där 38 kap. 1 § OSL kan bli tillämplig väljer regeringen att inte nu lägga fram ett förslag om ett omvänt skaderekvisit. 21.3Någon ny sekretessbrytande bestämmelse behövs inte Regeringens bedömning: Någon särskild sekretessbrytande bestämmelse behövs inte i den verksamhet som Totalförsvarets rekryteringsmyndighet bedriver. Utredningens förslag överensstämmer inte med regeringens bedömning. Utredningen anför att det kan hävdas att Totalförsvarets rekryteringsmyndighets verksamhet som avser medicinsk insats och myndighetens inskrivningsverksamhet kan anses vara två skilda verksamheter. För att den förstnämnda verksamheten ska kunna lämna uppgifter till inskrivningsverksamheten föreslår utredningen en sekretessbrytande bestämmelse i 25 kap. OSL. Remissinstanserna har inte invänt mot förslaget. Skälen för regeringens bedömning: Utredningen har anfört att Totalförsvarets rekryteringsmyndighet är organiserad på ett sådant sätt att det kan hävdas att Totalförsvarets rekryteringsmyndighets verksamhet som avser medicinsk insats och myndighetens inskrivningsverksamhet är självständiga i förhållande till varandra. Regeringen konstaterar att sekretess gäller inom en myndighet, om det finns olika verksamhetsgrenar som är att betrakta som självständiga i förhållande till varandra (8 kap. 2 § OSL). Endast om det finns olika delar av en myndighets verksamhet som har att tillämpa sinsemellan helt olika uppsättningar av sekretessbestämmelser är det fråga om olika verksamhetsgrenar i OSL:s mening. Om verksamheterna bedöms utgöra olika verksamhetsgrenar behöver det därutöver göras en bedömning av om de olika verksamhetsgrenarna också har organiserats på ett sådant sätt att de förhåller sig självständigt i förhållande till varandra. Det är bara om båda dessa kriterier är uppfyllda som det uppstår en sekretessgräns inom en myndighet (prop. 2008/09:150 s. 356 f.). Totalförsvarets rekryteringsmyndighet är central för personalför- sörjningen av totalförsvaret. I syfte att tillgodose totalförsvarets behov av personal har Totalförsvarets rekryteringsmyndighet i uppdrag att bl.a. utföra utredningar om totalförsvarspliktigas personliga förhållanden, mönstra, skriva in och krigsplacera dessa enligt lagen om totalförsvars- Som redogörs för i avsnitt 21.1 omfattas de uppgifter som före- kommer i myndighetens verksamhet i stor utsträckning av sekretess. sekretessbestämmelser som är tillämpliga kan variera beroende på vilken typ av uppgift det är fråga om men också i någon mån var i verksamheten Uppgifter som rör krigsplaceringar kan t.ex. omfattas av försvarssekretess enligt bestämmelsen i 15 kap. 2 § OSL medan uppgifter om totalförsvarspliktigas personliga förhållanden kan omfattas av bestäm- melsen i 38 kap. 1 § OSL. Uppgifter som framkommer när myndigheten utför medicinska eller psykologiska undersökningar kan omfattas av bestämmelsen om hälso- och sjukvårdssekretess i 25 kap. 1 § OSL. Totalförsvarets rekryteringsmyndighet har en avdelning för bemanning och beredskap och en avdelning för prövning. och beredskap redovisar totalförsvarets personal, handlägger ärenden som rör totalförsvarspliktiga samt stödjer och ger service till myndighetens De uppgifter om totalförsvarspliktiga som hanteras i den handläggningen omfattas av bestämmelsen i 38 kap. 1 § Vid avdelningen för prövning genomförs bl.a. medicinska och psykologiska undersökningar av totalförsvarspliktiga och de uppgifter som framkommer vid dessa undersökningar kan omfattas av be- stämmelsen i 25 kap. 1 § OSL om hälso- och sjukvårdssekretess. nämnda avdelningarna tillämpas således olika sekretessbestämmelser. sekretessgräns inom Totalförsvarets rekryteringsmyndighet förutsätter dock att myndigheten är organiserad på ett sådant sätt att avdelningen för bemanning och beredskap och avdelningen för prövning är självständiga i förhållande till varandra. Tecken på att sådan självständighet föreligger kan vara att en avdelning fattar beslut i eget namn, självständigt förvaltar viss egendom, har viss handlingsfrihet inom en given ekonomisk ram eller i övrigt kan vidta vissa faktiska åtgärder självständigt eller på eget ansvar 1975/76:160 s. 152). Regeringen konstaterar att insamlingen av uppgifter vid medicinska och psykologiska undersökningar görs inom ramen för mönstringsförfarandet enligt 2 kap. 1 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt för att sedan användas för bedömningar i ärenden om totalförsvarspliktiga vid avdelningen för bemanning och beredskap. gifterna som samlats in inom ramen för dylika undersökningar är således nödvändiga för att bedömningarna i den senare verksamheten ska kunna komma till stånd. Avdelningarnas gemensamma arbete ligger till grund för Inte heller i övrigt finns sådana kännetecken som kan tala för att avdelningarna är självständiga i förhållande till varandra. Med beaktande av ovan finner regeringen att omständigheterna inte är sådana att Totalförsvarets rekryteringsmyndighet kan anses vara organ- iserad på så sätt att det inom myndigheten finns sådana självständiga verksamhetsgrenar som avses i 8 kap. 2 § OSL, som innebär att det inom myndigheten finns en sekretessgräns. Skäl för att införa den av utredning- en föreslagna sekretessbrytande bestämmelsen saknas därför. Regeringen vill dock erinra om att avsaknaden av en sekretessgräns inom myndigheten inte innebär att möjligheten för de anställda att utbyta 2019/20:51 uppgifter som omfattas av sekretess är obegränsad. Enligt grunderna för sekretesslagstiftningen bör utlämnande av uppgifter från en befattningshavare till en annan befattningshavare förekomma endast i den utsträckning det är normalt för och behövligt för ett ärendes handläggning (prop. 1990/91:111 s. 24). I syfte att säkerställa att endast de anställda som på grund av sina arbetsuppgifter behöver åtkomst till uppgifterna får tillgång till dem föreslår regeringen att en bestämmelse som uttryckligen anger detta förs in i den nya lagen (se vidare avsnitt 13). En annan faktor som behöver beaktas i myndighetens verksamhet är bestämmelserna i säkerhetsskyddslagstiftningen, som bl.a. innebär att endast den som har behov av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter för att kunna utföra sitt arbete har rätt att ta del av dem (2 kap. 3 § punkt 3 säkerhetsskyddsförordningen [2018:658]). Regeringens förslag: Totalförsvarsdatalagen och lagen om ändring i dataskyddslagen ska träda i kraft . Genom totalförsvarsdatalagen upphävs lagen om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga. Punkt 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till dataskyddslagen ändras på så sätt att Totalförsvarets rekryteringsmyndighet inte längre anges i punkten. Regeringens bedömning: Det behövs inga övergångsbestämmelser. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag och bedömning. Utredningen har föreslagit att totalförsvarsdatalagen och lagen om ändring i lagen om offentlighet och sekretess ska träda i kraft . Utredningen har inte föreslagit någon ändring i dataskyddslagen. Remissinstanserna: i instämmer i utredningens förslag. Övriga remissinstanser yttrar sig inte särskilt över förslaget. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Dataskyddsförordningen och dataskyddslagen gäller i . Regeringens förslag till ny totalförsvarsdatalag innebär att dataskyddslagens och dataskyddsförordningens bestämmelser i stor utsträckning kommer att gälla vid behandling av personuppgifter som sker med stöd av den nya lagen. Den föreslagna regleringen bör därför träda i kraft . Regeringen föreslår att den nya lagen ska träda i kraft . Eftersom den nya lagen ersätter lagen om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga, bör den författningen upphävas när den nya regleringen träder i kraft. Av punkt 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till dataskyddslagen följer att personuppgiftslagen gäller övergångsvis i sådan verksamhet hos Försvarsmakten, och Total- Prop. 2019/20:51 försvarets rekryteringsmyndighet som inte omfattas av unionsrätten. När den nya lagen träder i kraft ska personuppgiftslagen inte längre gälla i Totalförsvarets rekryteringsmyndighets verksamhet. Punkt 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till dataskyddslagen bör därför ändras på så sätt att Totalförsvarets rekryteringsmyndighet inte längre anges i nämnda punkt. Det finns inte behov av några särskilda övergångsbestämmelser med anledning av de förslag som lämnas. Regeringens bedömning: Förslagen medför ingen kostnadsökning för det allmänna eller för enskilda. Förslagen innebär inte någon inskränkning i den kommunala själv- Förslagen har inte någon påverkan på jämställdheten mellan män och De medför inte några sociala eller miljömässiga konsekvenser. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna yttrar sig inte särskilt över bedömningen. Skälen för regeringens bedömning: Dataskyddsförordningen och dataskyddslagen ska i allt väsentligt tillämpas i fråga om Totalförsvarets rekryteringsmyndighets behandling av personuppgifter. melser i dataskyddslagen görs dataskyddsförordningen tillämplig även för personuppgiftsbehandling som sker i verksamhet som inte omfattas av En konsekvensanalys av denna bestämmelse har gjorts i det lagstiftningsärende som rör den lagen (prop. 2017/18:105 s. 178–182). Konsekvensanalysen begränsas därför till sådana konsekvenser som följer direkt av nu aktuella förslag. I de delar dataskyddsförordningen och den kompletterande dataskyddslagen ska tillämpas av Totalförsvarets rekryt- eringsmyndighet kan det antas uppstå behov av ökad administration, nya interna rutiner, utbildningsinsatser m.m. Förslagen avser att reglera en redan pågående verksamhet hos myndigheten och har därför anpassats till Dessa kan således behållas. slagen är teknikoberoende kan även informationssystemen utvecklas och ändras utan att lagstiftningen behöver ändras. De krav som regleringen ställer bör därför kunna uppfyllas genom en anpassning eller utveckling av de befintliga systemen samt genom utbildning och instruktioner till Eventuella kostnader för utbildning bedöms rymmas inom befintliga kostnadsramar. Nya interna föreskrifter och styrande dokument som kan komma att krävas med anledning av den nya lagstiftningen får anses ingå i de normala uppgifterna för myndigheten. Även förslaget om krav på avskiljande får anses utgöra en del av det ordinarie utvecklingsarbetet och borde följaktligen inte medföra några större merkostnader för Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. har inga ekonomiska konsekvenser för andra statliga myndigheter, kommuner, regioner, företag eller andra enskilda. 2019/20:51 därför att författningsförslagen inte kommer att medföra några kostnadsmässiga konsekvenser. Den nya lagen är, i likhet med gällande regelverk, endast i mycket begränsad omfattning tillämplig i kommuners verksamhet. Förslagen bedöms inte innebär någon inskränkning i den kommunala självstyrelsen. De bedöms inte heller ha någon påverkan på jämställdheten mellan kvinnor och män eller få några sociala eller miljömässiga konsekvenser. 1 § Syftet med denna lag är att ge Totalförsvarets rekryteringsmyndighet möjlighet att i sin verksamhet behandla personuppgifter om totalförsvarspliktiga och annan personal inom totalförsvaret på ett ändamålsenligt sätt samt att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks vid sådan behandling. I paragrafen anges lagens övergripande syfte. Övervägandena finns i avsnitt 7.1. Av paragrafen framgår att syftet med lagen är dubbelt. Lagen ska både ge Totalförsvarets rekryteringsmyndighet möjlighet att i sin verksamhet behandla personuppgifter om totalförsvarspliktiga och annan personal inom försvaret på ett ändamålsenligt sätt och skydda enskilda mot att deras personliga integritet kränks vid sådan behandling. Därmed tydliggörs att lagen har till syfte att balansera dessa båda intressen. 2 § Denna lag gäller i Totalförsvarets rekryteringsmyndighets verksamhet vid behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga och annan personal som har en uppgift inom totalförsvaret vid höjd beredskap. I de fall det anges särskilt gäller lagen även i verksamhet som bedrivs av någon annan än Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. När sådan behandling av personuppgifter som avses i första stycket utförs av Totalförsvarets rekryteringsmyndighet i egenskap av vårdgivare inom hälso- och sjukvården tillämpas patientdatalagen (2008:355). Paragrafen anger lagens materiella tillämpningsområde. Övervägandena finns i avsnitt 7.2. I första stycket anges att lagen ska gälla i Totalförsvarets rekryteringsmyndighets verksamhet vid behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga och annan personal som har en uppgift inom totalförsvaret vid höjd beredskap. Begreppen behandling respektive personuppgifter har samma betydelse som i artikel 4 i dataskyddsförordningen. Behandling av personuppgifter om avlidna eller juridiska personer omfattas således inte av lagens bestämmelser (jfr artikel 4.1 och skäl 27 i dataskyddsförord- Prop. 2019/20:51 ningen). Både behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga och annan personal som har en uppgift inom totalförsvaret vid höjd beredskap omfattas. Med behandling av personuppgifter om annan personal som har en uppgift inom totalförsvaret vid höjd beredskap avses den behandling som Totalförsvarets rekryteringsmyndighet utför beträffande både anställd personal och avtalspersonal, vars tjänstgöringsskyldighet grundas på avtal och inte på plikt. Bestämmelsen är uttömmande i den meningen att lagen varken är tillämplig på myndighetens interna administrativa verksamhet eller uppdragsverksamhet. Med administrativ verksamhet avses t.ex. anställning och avlöning av personal, lokalfrågor, fakturahantering och liknande administrativa göromål hos myndigheten. Uppdragsverksamheten omfattar uppdrag som Totalförsvarets rekryteringsmyndighet inom sakområdet åtar sig att utföra åt andra myndigheter, kommuner, regioner och enskilda, exempelvis uppdrag om rekrytering åt , Kriminalvården eller Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Även behandling av personuppgifter om rekryter som genomgår utbildning enligt förordningen (2015:613) om militär grundutbildning faller utanför lagens tillämpningsområde. Först när rekryterna anställs, krigsplaceras eller tecknar avtal om frivillig tjänstgöring inom totalförsvaret omfattas de av den föreslagna lagens tillämpningsområde. Förordningen tillämpas endast när regeringen beslutat att så kan ske med hänsyn till vad försvarsberedskap tillåter (1 § andra stycket). I andra stycket anges att i de fall det anges särskilt gäller lagen även i verksamhet som bedrivs av någon annan än Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. Här avses till en början bestämmelserna i 5 § andra stycket som reglerar personuppgiftsansvaret för den behandling av personuppgifter som utförs med stöd av lagen och i 8 § andra stycket som ger annan statlig myndighet än Totalförsvarets rekryteringsmyndighet, en kommun eller region rätt att behandla känsliga personuppgifter enligt lagen vid utredning om den totalförsvarspliktiges personliga förhållanden enligt 2 kap. 1 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. I 4 kap. 5 § andra stycket förordningen (1995:238) om totalförsvarsplikt anges uttömmande vilka aktörer som har sådan rätt. Vidare avses bestämmelsen i 14 § första stycket. Enligt den bestämmelsen får Försvarsmakten medges rätt att föra in och rätta personuppgifter i Totalförsvarets rekryteringsmyndighets informationssystem. Tredje stycket innehåller en upplysning om att patientdatalagen ska tillämpas när sådan behandling av personuppgifter som avses i första stycket utförs av Totalförsvarets rekryteringsmyndighet i egenskap av vårdgivare inom hälso- och sjukvården. Genom bestämmelsen erinras om att vårdgivares behandling av personuppgifter inom hälso- och sjukvården, dvs. sådan personuppgiftsbehandling som utförs i Totalförsvarets rekryteringsmyndighets medicinska verksamhet, omfattas av patientdatalagen och därmed faller utanför denna lags tillämpningsområde. 3 § Lagen gäller vid sådan behandling av personuppgifter som är helt eller delvis automatiserad. Lagen gäller även för annan behandling av personuppgifter som ingår i eller kommer att ingå i en strukturerad samling 2019/20:51 av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. I paragrafen anges vilken typ av personuppgiftsbehandling som regleras av lagen. Övervägandena finns i avsnitt 7.4. Paragrafen begränsar lagens tillämpningsområde genom att det klargörs att inte all slags behandling av personuppgifter omfattas av tillämpningsområdet. Det krävs att behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller ingår i eller kommer att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. Bestämmelsen har motsvarande innebörd som den i artikel 2.1 i dataskyddsförordningen. Helt behandling av personuppgifter som inte ingår i ett register eller annan samling som är tillgänglig för sökning eller sammanställning faller därmed utanför lagens tillämpningsområde. Förhållandet till annan reglering 4 § Vid behandling av personuppgifter enligt denna lag gäller lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning och föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen, om inte något annat följer av denna lag eller av föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Paragrafen reglerar förhållandet mellan lagens bestämmelser om personuppgiftsbehandling och andra dataskyddsregelverk. I paragrafen anges lagens förhållande till dataskyddslagen. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. Av 1 kap. 6 § dataskyddslagen följer att om en annan lag eller en förordning innehåller någon bestämmelse som rör behandling av personuppgifter och som avviker från den lagen tillämpas den bestämmelsen. Bestämmelsen innebär att dataskyddslagen gäller vid behandling av personuppgifter i Totalförsvarets rekryteringsmyndighets verksamhet. En förutsättning är dock att inte annat följer av denna lag eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Dataskyddslagen är således subsidiär i förhållande till denna lag eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Enligt 1 kap. 2 § dataskyddslagen ska bestämmelserna i dataskyddsförordningen, i den ursprungliga lydelsen, och i dataskyddslagen gälla även vid behandling av personuppgifter som utgör ett led i en verksamhet som inte omfattas av unionsrätten och i verksamhet som omfattas av avdelning V kapitel 2 i fördraget om Europeiska unionen. Bestämmelsen innebär att förordningens bestämmelser gäller som svensk rätt vid personuppgiftsbehandling som utförs i sådan verksamhet som inte omfattas av unionsrätten, bl.a. verksamhet som rör nationell säkerhet och försvar. Till följd av 1 kap. 2 § dataskyddslagen blir dataskyddsförordningen tillämplig vid behandling av personuppgifter i Totalförsvarets rekryteringsmyndighets verksamhet, förutsatt att inte annat följer av denna lag eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Förutom något enstaka undantag innehåller lagen inte några termer och uttryck som avviker från dem som används i dataskyddsförordningen och dataskyddslagen utan de ska förstås på samma sätt. Det innebär bl.a. att definitionerna i artikel 4 i dataskyddsförordningen gäller vid tillämpning Prop. 2019/20:51 av lagen (jfr 1 kap. 1 § andra stycket dataskyddslagen). 5 § Totalförsvarets rekryteringsmyndighet är personuppgiftsansvarig för den behandling av personuppgifter som myndigheten utför.