prop · H603100 · 2019-04-10 00:00:00 — Den höga efterfrågan på arbetskraft har bidragit till att allt fler arbetsgivare har problem att hitta arbetskraft med rätt kompetens. som upplever brist på arbetskraft har ökat kraftigt och är på höga nivåer enligt både Konjunkturbarometern och Arbets- förmedlingens arbetsgivarundersökning. Bristen på arbetskraft är framför allt hög inom den offentliga sektorn (som ingår i Arbets- förmedlingens undersökning) även om den har dämpats något (se diagram 3.5). Bristen på arbetskraft har bidragit till att det tar att rekrytera eller att arbetsgivarna till viss del fått sänka kraven. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Diagram 3.5 Brist på arbetskraft ningen i arbetsför ålder. Även tillväxten i arbets- avta och sammantaget medför detta att arbetslösheten förväntas vara oförändrad Näringslivet (AF) Offentlig sektor (AF) jämfört med (se tabell 3.3). Näringslivet (KI) öka, men i en under föregående år. bedöms tillväxten i både syssel- dock förbli oförändrad för båda könen jämfört bland både kvinnor och män, men något mer bland män, vilket följer av den allmänna konjunk- 13 14 15 16 17 Anm.: Bristen enligt Arbetsförmedlingen (AF) avser halvårsvärden och motsvarar andelen arbetsgivare som har upplevt brist vid rekrytering de senaste sex måna- heten mer konjunkturkänslig bland män än bland Bristen enligt avser säsongsrensade kvartalsvärden och är andelen företag som har svarat jakande på frågan om de har brist på arbetskraft. kvinnor och den tenderar därför att öka snabbare Källor: Arbetsförmedlingen och . bland män vid konjunkturavmattningar. Viss avmattning i indikatorer Tabell 3.3 Arbetsmarknadens utveckling Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2017 och 2018, som t.ex. företagens anställnings- prognos 2019 och 2020 planer enligt Konjunkturbarometern, visat tecken på att en viss avmattning äger rum på arbets- marknaden (se diagram 3.6). från arbetskraftsundersökningarna () visar att chansen för en arbetslös att få ett jobb har minskat något. befinner sig dock fortfarande på höga nivåer, såsom antalet lediga jobb enligt SCB:s vakans- Lediga jobb (vä axel) Anm.: Befolkning, sysselsatta, arbetskraft och arbetslöshet avser åldersgruppen näringslivet (hö axel) 15–enligt populationen i arbetskraftsundersökningarna (). baseras på nu gällande regler samt regeringens föreslagna ändringar i pro - 04 05 06 07 11 12 13 14 15 16 17 positionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99). Anm.: Säsongsrensade kvartalsvärden. Nettotal avser skillnaden mellan andelen 1 Procent av befolkningen 15–i respektive grupp. 2 Procent av arbetskraften 15–i respektive grupp. respondenter som svarat att antalet anställda förväntas öka respektive minska. Källor: och egna beräkningar. Källor: och . har sysselsättningen i den Sysselsättningen bedöms öka i en långsammare offentliga sektorn ökat. Även i näringslivet har takt , till följd av en mer dämpad efter- sysselsättningen ökat i stadig takt, till följd av den frågan och en långsammare tillväxt av befolk- goda efterfrågan i svensk ekonomi. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 bedöms sysselsättningen inte öka lika starkt vare sig i näringslivet eller offentlig sektor. Högre resursutnyttjande än normalt Flera indikatorer visar att ekonomin 2018 och under inledningen av 2019 kännetecknas av ett högt resursutnyttjande. Företagens kapacitets- utnyttjande har ökat till höga nivåer enligt både SCB:s undersökning och Konjunkturbaro- metern. har det blivit svårare att rekrytera. Många lediga platser i kombination med höga bristtal har avspeglat sig i att det tar att rekrytera (se diagram 3.5). Arbetslösheten har minskat stadigt som inflödet till arbetskraften varit högt. En relativt hög invandring och ett ökat arbetskrafts- deltagande har också inneburit att en allt större andel av de arbetssökande står längre ifrån arbets- marknaden . Det återspeglas i en lägre sannolikhet för arbetslösa att få ett jobb trots konjunkturläget. Det höga resursutnyttjandet på arbetsmarknaden har dock ännu inte gett något tydligt avtryck i löneutvecklingen. I takt med att efterfrågan och rekryterings- behoven dämpas väntas resursutnyttjandet på arbetsmarknaden bli mindre ansträngt framöver. BNP-gapet, dvs. den procentuella skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP, är ett mått på resursutnyttjandet i ekonomin. Det bedöms bli mindre positivt 2019 och 2020, en bedömning som dock är förenad med stor osäkerhet, se avsnitt 3.5. Enligt de preliminära utfallen från konjunktur- lönestatistiken var löneutvecklingen fortsatt dämpad 2018, trots att resursutnyttjandet på arbetsmarknaden bedöms ha varit högt. har produktivitetstillväxten varit låg vilket inne- bär att kostnadstrycket, mätt som arbets- kostnader per producerad enhet, fortsatt öka relativt snabbt. Regeringen bedömer att bl.a. en gradvis stigande produktivitetstillväxt, stigande löner i omvärlden och ett fortsatt högt resurs- utnyttjande på arbetsmarknaden medför något högre löneökningar framöver. De väntas dock bli något lägre än , vilket är den genom- snittliga ökningstakten sedan det första industri- avtalet slöts 1997. Även reallönen, mätt som den nominella lönen enligt konjunkturlönestatistiken korrigerad för inflation mätt med konsumentprisindex (KPI), väntas växa i måttlig takt till följd av en stigande inflation. samt inledningen av 2019 var KPIF-inflationen, dvs. inflationen mätt med KPI med fast bostadsränta, , vilket betyder att inflationen var i linje med inflationsmål. Kärninflationen, mätt med t.ex. KPIF exklusive energi, har legat . Ett högre resursutnyttjande än normalt i och i omvärlden talar för att inflationen stiger . finns det ett antal faktorer som förväntas verka återhållande på inflationen 2019 och 2020: företagens inflations- förväntningar är låga enligt Konjunkturbaro- metern, löneutvecklingen väntas bli fortsatt dämpad jämfört med tidigare perioder med ansträngt resursutnyttjande, och de avtalade hyresökningarna är jämförelsevis låga. Dessutom indikerar terminspriser på energi att energiprisernas direkta bidrag till KPIF- inflationen blir betydligt mindre och . Sammantaget förväntas KPIF-inflationen bli lägre än 2019 och 2020 (se tabell 3.1). KPI-inflationen, som inkluderar effekten av ändrade bostadsräntor, förväntas bli 2019 och 2020. Räntorna förväntas stiga långsamt Svagare konjunkturindikatorer än förväntat bi- drog till prisnedgångar på aktiemarknaderna . Även högre prognoser för styr- räntan på från den amerikanska bidrog till nedgångarna på aktie- marknaden. sänktes dock prognoserna för styrräntan vilket av allt att döma bidrog till att priserna steg . förväntar sig marknadsaktörer i allmän- het lägre framtida styrräntor i såväl som i och i jämfört med . Detta tar sig bl.a. uttryck i att räntor på stats- obligationer med längre löptid blivit lägre. I höjde reporäntan till -0,, vilket har fått räntor på statsobligationer med kort löptid att stiga. Räntor på statsobligationer med längre löp- tider har däremot sjunkit, i linje med utvecklingen på många håll i omvärlden. Reporäntan förväntas vara fortsatt låg 2019 och 2020 (se tabell 3.1). Kronan har försvagats och ligger på historiskt svaga nivåer. I förhållande till långsiktiga bestämningsfaktorer, såsom exempel- vis bytesbalansen, bedöms även kronans växel- kurs mot andra valutor generellt ligga på en svag nivå. En viss förstärkning av kronan med en åter- gång till historiskt mer normala nivåer förväntas . 3.3Utvecklingen 2021 och 2022 I detta avsnitt beskrivs ett scenario för svensk ekonomi 2021 och 2022 under förutsättning att inga nya störningar påverkar ekonomin. Detta betyder att konjunkturläget gradvis går mot ett balanserat resursutnyttjande. På bestäms BNP-utvecklingen huvudsakligen av ekonomins utbudsfaktorer, dvs. tillväxten i pro- duktivitet och antalet arbetade timmar. Rege- ringens prognosprinciper innebär att skatte- satserna hålls oförändrade utöver beslutade och aviserade förändringar samt att endast beslutade och aviserade förändringar av statens utgifter beaktas. antas i normalfallet kommunsektorn som helhet redovisa ett resultat som är i linje med god ekonomisk hushållning. Prognosprinciperna kan få som konsekvens att den kommunala konsumtionen avviker från det demografiska behovet (se avsnitt 7.5). I de avancerade ekonomierna bedöms konjunk- turen nå sin topp 2019 och BNP-tillväxten mattas därefter av. Tillväxten i flera av de framväxande ekonomierna förväntas också dämpas något framöver, bl.a. i där omställningen till en mer konsumtionsdriven tillväxt pågår. Sammantaget bidrar detta till att svensk export förväntas växa relativt långsamt 2021 och 2022. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 I svensk ekonomi bedöms resursutnyttjandet vara högre än normalt 2019 och 2020. Till följd av antagandet om oförändrade offentliga utgifter ut- vecklas den offentliga konsumtionen jämförelse- vis svagt 2021 och 2022. Därtill bidrar kapacitets- begränsningar till att aktiviteten i svensk ekonomi mattas av. Sammantaget förväntas en något dämpad BNP-tillväxt även 2021 och 2022. Lägre tillväxt påverkar arbetsmarknaden Utvecklingen på svensk arbetsmarknad har varit gynnsam, vilket bl.a. inneburit en hög tillväxt av arbetade timmar. Ett högre arbetskraftsdeltagande är en förklaring till denna utveckling, men även en stark befolknings- utveckling har bidragit. På förväntas befolkningstillväxten mattas av, bl.a. till följd av minskad migration. Detta medför en förväntad lägre tillväxt av arbetade timmar 2020 och 2021 jämfört med –2019. Tillväxten i syssel- sättningen och arbetskraften bedöms också mattas av. Trots minskad migration ökar andelen utrikes födda i befolkningen i arbetsför ålder. Eftersom utrikes födda i genomsnitt har en högre arbetslöshet bidrar detta till att arbetslösheten förväntas stiga något. som utvecklingen på arbetsmark- naden varit gynnsam har produktivitetstillväxten varit låg. Så har det även varit i många andra jämförbara länder. Framöver antas produktivitetstillväxten stiga något för att på återgå till nivåer i linje med den genomsnittliga utvecklingen . Det relativt höga resursutnyttjandet på arbets- marknaden och 2020 bidrar med viss för- dröjning till en högre löneökningstakt. Inflation- en, mätt med KPIF, bedöms vara nära Riks- bankens inflationsmål på 2021 och 2022. väntas höja reporäntan gradvis, vilket bidrar till stigande statsobligationsräntor. Låga styrräntor i omvärlden bidrar dock till en jämförelsevis långsam ränteökning. Prognoser är alltid behäftade med osäkerhet. Det innebär att den ekonomiska utvecklingen kan bli starkare eller svagare än i prognosen. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 avsnitt beskriver de viktigaste osäkerhets- faktorerna för prognosen 2019 och 2020. Syftet med avsnittet är främst att belysa osäkerhets- faktorer som kan behöva ha beredskap för i den ekonomiska politiken. är en liten öppen ekonomi och påverkas i stor utsträckning av utvecklingen i omvärlden. Fortsatta handelspolitiska spänningar, framför allt mellan och , har bidragit till en avmattning i världshandeln. Det råder stor osäkerhet om hur situationen kommer att utvecklas framöver. Om hoten om utökade handelshinder realiseras kan det leda till en väsentligt svagare global ekonomisk tillväxt än i prognosen. Aktiviteten i den kinesiska ekonomin har också börjat mattas av. Förutom att en upp- trappad handelskonflikt skulle kunna slå hårt mot ekonomin, har även problem med över- kapacitet i statliga företag, obalanser på bostads- marknaden och en hög privat och offentlig skuld- sättning. En kraftig inbromsning av tillväxten i skulle få stora effekter på världsekonomin, eftersom den kinesiska efterfrågan på råvaror och andra insatsvaror utgör en viktig drivkraft för den globala tillväxten. En annan osäkerhetsfaktor är hur den framtida ekonomiska och politiska relationen mellan och kommer att se ut efter att lämnat unionen. Formerna för utträdet och den framtida relationen kommer att påverka den ekonomiska utvecklingen i såväl som de medlemsstater i EU, där- ibland , som är nära sammankopplade med den brittiska ekonomin. Klimatförändringar och extrema väderhändel- ser utgör också risker för den globala ekonomin, då de kan medföra stora kostnader för både enskilda och samhället. Detta sker som ett fåtal stora länder hotar lämna . Om konjunkturen skulle utvecklas sämre än väntat är möjligheterna att genom penningpoli- tiken stabilisera ekonomin begränsade till följd av det låga ränteläget. Även medlemsstaternas möjligheter att stabilisera sin ekonomi med hjälp av aktiv finanspolitik är begränsade. Europeiska kommissionen beräknar att medlemsstaternas sparande i offentlig sektor i genomsnitt uppgick till -0,av BNP 2018 och att hälften av medlemsstaterna hade en offentlig skuld (Maastrichtskuld) som översteg av BNP. Flera av de ovan nämnda riskerna skulle i värsta fall kunna utlösa en period med generell finansiell oro och högre riskpremier, t.ex. om lämnar EU utan ett avtal eller om ett eventuellt skifte sker i marknadens förvänt- ningar kring takten för normaliseringen av penningpolitiken i . Även fortsatt oro kring finanspolitik och förhöjda nivåer för italienska statsobligationsräntor kan bidra till ökad finansiell oro. Konjunkturutvecklingen i omvärlden kan också bli starkare än väntat, t.ex. om den pågå- ende handelskonflikten trappas ned och den globala tillförsikten därmed tilltar. En starkare ekonomisk utveckling i omvärlden skulle gynna svensk exportindustri. I bedöms hushållens skuldsättning och utvecklingen på bostadsmarknaden utgöra de främsta osäkerhetsfaktorerna. Prisutvecklingen på bostadsmarknaden stabiliserades , men om bostadspriserna skulle sjunka framöver eller om räntorna skulle stiga mer än vad hushållen förväntar sig kan det leda till negativa effekter för svensk ekonomi på grund av bl.a. lägre bostadsinvesteringar och lägre konsumtion. En korrekt bedömning av resursutnyttjandet i ekonomin är central för att bedriva en effektiv penning- och finanspolitik. Resursutnyttjandet kan dock inte direkt observeras, vilket innebär att osäkerheten i bedömningen är betydande. Om bedömningen av resursutnyttjandet avviker väsentligt från det verkliga utnyttjandet skulle detta innebära att den penning- och finanspolitik som bedrivits har varit mindre effektiv. En annan osäkerhetsfaktor är hushållens kon- sumtion som skulle kunna utvecklas starkare än i prognosen. Konsumtionstillväxten var dämpad , men hushållen har ett högt sparande. Tillsammans med det fortsatt gynn- samma läget på arbetsmarknaden talar det för att hushållens konsumtion kan växa snabbare än vad som antas i prognosen. Potentiell BNP är den nivå på BNP som är förenlig med en ekonomi i balans och används bl.a. för att beräkna det strukturella sparandet. Potentiell BNP går inte att observera utan bedöms utifrån statistiska modeller och indika- torer (se för beräkning av potentiella variabler på . Bedömningen är förknippad med stor osäkerhet. En viktig del i bedömningen av potentiell BNP är produktivitetstillväxten på . Produktivitetstillväxten har varit svagare än väntat både i och i omvärlden. I prognosen antas potentiell produk- tivitet återhämta sig och återgå till en tillväxttakt som motsvarar det historiska genom- snittet . Nedan presenteras en känslig- hetsanalys med scenarier där potentiell produk- tivitet är lägre respektive högre än i prognosen. Resultaten visar att de olika antagandena för potentiell produktivitetstillväxt inte ger några betydande effekter på det strukturella sparandet 2020. Känslighetsanalys med lägre potentiell produktivitet I detta scenario antas potentiell produktivitet i nivå vara lägre än i prognosen och resursutnyttjandet inom företagen antas därmed vara mer ansträngt. Vidare antas att potentiell produktivitet växer i långsammare takt jäm- fört med prognosen och att potentiell produkt- ivitet blir lägre. Potentiell BNP blir därmed lägre och resursutnyttjandet blir, allt annat lika, högre. En lägre potentiell produktivitet leder till en lägre nivå på kapitalstocken, vilket minskar före- tagens vinster. Detta sänker investeringsnivån 2019–2022. Vidare får svenska exportföretag en lägre produktionskapacitet jämfört med pro- gnosen och exporttillväxten blir därmed lägre. En lägre potentiell produktivitet leder till att real- lönerna ökar något långsammare, vilket dämpar tillväxten av hushållens konsumtion. Samman- taget blir BNP-tillväxten lägre jämfört med prognosen. En svagare efterfrågan i ekonomin leder till en något svagare utveckling på arbetsmarknaden. Eftersom lönerna anpassar sig till den lägre P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 produktivitetstillväxten med en viss eftersläpning stiger enhetsarbetskostnaderna något till en början. Inflationen blir därmed något högre jäm- fört med huvudscenariot, och väntas föra en något mindre expansiv penningpolitik. Effekten på den offentliga sektorns finansiella sparande bedöms bli relativt liten. Den svagare utvecklingen av privat konsumtion och löne- summa i förhållande till huvudscenariot vägs upp av att de offentliga utgifterna för konsumtion och investeringar väntas minska. Den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas totalt sett vara relativt oförändrat av den alterna- tiva utvecklingen. Det strukturella sparandet minskar initialt i förhållande till huvudscenariot till följd av ett större BNP-gap. I takt med att BNP-gapet minskar väntas det strukturella sparandet successivt utvecklas i linje med beräkningen i huvudscenariot. Känslighetsanalys med högre potentiell produktivitet I detta scenario antas potentiell produktivitet i nivå vara högre och resurs- utnyttjandet inom företagen antas därmed vara mindre ansträngt än i prognosen. Vidare antas potentiell produktivitet växa snabbare 2022 vara högre. I detta scenario blir effekten motsatt jämfört med det föregående scenariot och potentiell BNP blir alltså högre och resursutnyttjandet lägre än i prognosen. En högre potentiell produktivitet leder till att investeringarna växer snabbare och en högre produktionskapacitet bland exportföre- tagen medför i sin tur en starkare utveckling av exporten. Det leder vidare till att reallönerna växer snabbare än i prognosen och hushållens konsumtion utvecklas starkare. Sammantaget växer alltså BNP snabbare jämfört med prognosen. En högre efterfrågan avspeglar sig även på arbetsmarknaden där sysselsättningen stiger och arbetslösheten blir något lägre. På liknande sätt som i det föregående scenariot anpassar sig löner- na till den högre produktivitetsnivån med en viss eftersläpning och kostnadstrycket blir något lägre. Inflationen stiger något långsammare och penningpolitiken blir något mer expansiv för att säkerställa att inflationen når . P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Även i detta scenario blir effekterna på det finansiella sparandet förhållandevis begränsade till följd av att effekterna på de offentliga finan- serna i stor utsträckning tar ut varandra. Det strukturella sparandet bedöms initialt öka i förhållande till huvudscenariot till följd av ett mindre BNP-gap. I takt med att BNP-gapet minskar väntas det strukturella sparandet successivt utvecklas i linje med huvudscenariot. Tabell 3.4 Scenarier: 1 Lägre potentiell produktivitet och 2 Högre potentiell produktivitet Utfall och prognos enligt huvudscenario i fet stil för respektive variabel utifrån tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade reformer. Procentuell förändring om inte annat anges -0,5 -0,3 -0,5 -0,3 -0,5 -0,4 -0,1 -0,2 -0,1 2Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 315–, i procent av arbetskraften. 5Procent av BNP. 6Procent av potentiell BNP. Källor: , , et och egna beräkningar. Nedan redovisas de prognosrevideringar som gjorts jämfört med budgetpropositionen (prop. 2018/19:1). Sedan den publicerades har bl.a. två kvartalsutfall av nationalräkenskaperna och ett antal månadsutfall för bl.a. arbets- kraftsundersökningarna och konsumentpris- index publicerats. BNP-tillväxten 2019 bedöms bli lägre jämfört med bedömningen i budgetpropositionen (se tabell 3.5). Hushållens konsumtion utvecklades överraskande svagt under andra halv- , delvis till följd av att hushållen köpte färre nya bilar än förväntat. Även dämpningen av bostadspriserna och lägre aktiepriser kan ha bidragit till att tillväxten i hushållens konsumtion blev lägre än väntat. Eftersom produktionen förväntas växa i måttligare takt framöver än när prognosen för budgetpropositionen 2019 färdigställdes, väntas behovet av investeringar vara mindre. Näringslivets investeringar, exklusive bostadsinvesteringar, bedöms av den anledningen växa något långsammare . Bostadsinvesteringarna har utvecklats något svagare än prognosen i budgetpropositionen . Tillväxten i potentiell BNP har reviderats ned 2019 och jämfört med budgetpropositionen . En orsak till detta är att produktivitetsutvecklingen har fortsatt att utvecklas svagt och det bedöms nu ta än innan produktivitetsutvecklingen återgår till tillväxttakter i linje med den genomsnittliga historiska tillväxten. Detta motverkas delvis av att potentiell arbetskraft väntas öka något snabbare 2019 och 2020. Resursutnyttjandet i svensk ekonomi bedöms sammantaget vara något mindre ansträngt 2019 och 2020 än den bedöm- ning som gjordes i budgetpropositionen . I denna prognos har metoden som används för bedömningen av jämviktsarbetslösheten ändrats i betydande delar. Metodändringarna har inte föranlett någon större revidering av bedöm- ningen. Se för beräkning av potentiella variabler på för en beskrivning av den aktuella metoden. Sysselsättningen och arbetskraften bedöms öka något snabbare 2019 jämfört med prognoserna i budgetpropositionen , främst till följd av starkare utfall än väntat. Arbetslösheten bedöms bli något lägre. Konjunkturen på arbetsmarknaden bedöms mattas av något snabbare jämfört med bedömningarna i budget- propositionen och sysselsättningen stiger 2020 som en följd av det i en något lång- sammare takt. Preliminär konjunkturlönestatistik pekar på att löneutvecklingen varit fortsatt dämpad . har produktivitets- utvecklingen varit fortsatt svag. Timlönen bedöms därför utvecklas något svagare 2019 och framåt jämfört med bedömningen i budget- propositionen . KPIF-inflationen har reviderats ned 2019 och 2020 till följd av att utfallen var lägre än väntat under inledningen av 2019 och även att termins- prissättningen på energimarknaden och före- tagens prisförväntningar är lägre . Till följd av försämrade konjunkturindikatorer, lägre marknadsförväntningar samt lägre inflation än väntat är reporäntan marginellt nedreviderad jämfört med budget- propositionen . P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Tabell 3.5 Jämförelse mellan regeringens prognoser Prognoser enligt budgetpropositionen inom parentes. Procentuell förändring om inte annat anges (2,5) (2,1) (1,6) (1,7) Potentiell BNP1,2 (1,9) (2,2) (2,2) (2,0) (1,4) (1,3) (0,5) (0,0) (6,4) (6,4) (6,4) (6,5) (1,7) (0,9) (0,5) (0,4) (1,9) (0,9) (0,4) (0,2) (2,6) (3,0) (3,2) (3,3) (2,0) (1,9) (2,3) (2,6) (2,1) (2,0) (1,9) (2,0) -0,5 -0,3 (-0,5) (-0,3) (0,0) (0,3) Anm.: Prognosen är baserad på nu gällande regler samt regeringen föreslagna och aviserade åtgärder i denna proposition. 3Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 5Procent av arbetskraften. 6Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. 8Procent, årsgenomsnitt. Källor: , , och egna beräkningar. 3.7Utvecklingen enligt andra bedömare I detta avsnitt jämförs regeringens prognoser för vissa centrala makroekonomiska variabler med prognoser gjorda av bedömare som , och Europeiska kommissionen. Regeringens prognos för BNP-tillväxten är i linje med övriga bedömare 2019 och 2020. Regeringens och prognos för BNP-tillväxten är dock något högre 2019. Skillnaden kan bero på att övriga bedömare gjorde sina prognoser innan publiceringen av BNP-utfallet som var oväntat starkt (se tabell 3.6). Skillnaderna mellan prognoserna är dock små sett ur ett statistiskt P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0