prop · H603155 · 2019-07-09 00:00:00 — 6.om brottet utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form eller systematiskt eller om brottet föregåtts av särskild planering, 7.om ett motiv för brottet varit att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning eller annan liknande omständighet, eller 8.om brottet varit ägnat att skada tryggheten och tilliten hos ett barn i dess förhållande till en närstående person. 7.om ett motiv för brottet varit att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning eller annan liknande omständighet, 8.om brottet varit ägnat att skada tryggheten och tilliten hos ett barn i dess förhållande till en närstående person, eller 9.om den tilltalade med våld eller hot om våld angripit någon i eller med anledning av dennes yrkesutövning. Denna lag träder i kraft . 5 Senaste lydelse 2010:370. Förslag till lag om ändring i lagen (1975:688) om skydd för viss tjänsteutövning Härigenom föreskrivs att lagen (1975:688) om skydd för viss tjänsteutövning1 ska ha följande lydelse. Skydd som avses i 17 kap. 5 § ska tillkomma 1. befattningshavare som handhar säkerhets- eller ordningstjänst vid kanal- eller slussverk eller järnvägsanläggning eller flygplats; Skydd som avses i 17 kap. 5 § ska, i tjänsteutövningen, tillkomma 1.befattningshavare som har hand om säkerhets- eller ordningstjänst vid kanal- eller slussverk eller järnvägsanläggning eller flygplats; 2.den som för försvaret fullgör bevaknings- eller ordningsuppgift och därvid bär uniform eller märke som tydligt utvisar denna uppgift; 3.trafiktjänsteman för vilken bestämmelserna i 4 kap. ordningslagen (1993:1617) gäller enligt vad som sägs i 2 § nämnda kapitel. 4.den som är godkänd för anställning i bevakningsföretag som avses i lagen (1974:191) om bevakningsföretag och har till uppgift att utföra bevakningstjänst (väktare); 5.tulltjänsteman från den andra staten under utövning här i riket av tulltjänst, som omfattas av gräns- tullsamarbete enligt lagen (1959:590) om gränstullsamarbete med annan stat; 6.utländska tjänstemän som utövar myndighet enligt lagen (2000:1219) om internationellt tullsamarbete i på motsvarande sätt som om det varit fråga om svensk myndighetsutövning; 7.utländska tjänstemän som utövar myndighet i enligt lagen (2017:496) om internationellt polisiärt samarbete på motsvarande sätt som om det varit fråga om svensk myndighetsutövning. 1 Senaste lydelse 2010:508 Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1974:191) om bevakningsföretag Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1974:191) om bevakningsföretag ska upphöra att gälla vid utgången av . Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1959:590) om gränstullsamarbete med annan stat Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1959:590) om gränstullsamarbete med annan stat ska ha följande lydelse. Tulltjänsteman från den andra staten åtnjuter under utövning här i riket av tulltjänst, som omfattas av gränstullsamarbete, skydd enligt 17 kap. 5 § men skall icke vara underkastad ansvar enligt 20 kap. samma balk. Tulltjänsteman från den andra staten ska under utövning här i riket av tulltjänst, som omfattas av gränstullsamarbete, inte vara underkastad ansvar enligt 20 kap. . Har svensk tulltjänsteman eller tjänsteman vid den svenska , då han i anledning av gränstullsamarbete haft att utöva tulltjänst för den andra staten, begått brott som avses i 20 kap. 1–3 §§ eller eljest gjort sig skyldig till tjänsteförseelse, skall så anses som om han begått brottet eller gjort sig skyldig till förseelsen under utövning av svensk tulltjänst. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1988:433 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1219) om internationellt tullsamarbete Härigenom föreskrivs att 3 kap. 7 § lagen (2000:1219) om internationellt tullsamarbete ska ha följande lydelse. utövar myndighet enligt denna lag i skall vara skyddade enligt 17 kap. 1, 2 och 4 §§ på motsvarande sätt som om det varit fråga om svensk myndighets- Utländska tjänstemän som utövar Utländska tjänstemän som utövar myndighet enligt denna lag i myndighet enligt denna lag i skall vara ansvariga för ska vara ansvariga för tjänstefel enligt 20 kap. 1 § tjänstefel enligt 20 kap. 1 § som om det varit fråga om svensk som om det varit fråga om svensk Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2017:496) om internationellt polisiärt samarbete Härigenom föreskrivs att 5 kap. 2 § lagen (2017:496) om internationellt polisiärt samarbete ska ha följande lydelse. Utländska tjänstemän som utövar myndighet i enligt denna lag ska vara skyddade enligt 17 kap. 1, 2 och 4 §§ på motsvarande sätt som om det varit fråga om svensk myndighetsutövning. Utländska tjänstemän som utför uppgifter i enligt denna lag ska vara ansvariga för olaga diskriminering enligt 16 kap. 9 § på motsvarande sätt som den som är anställd i svensk allmän tjänst. Innefattar uppgifterna myndighetsutövning ska tjänstemännen även vara ansvariga för tjänstefel enligt 20 kap. 1 § på motsvarande sätt som om det varit fråga om svensk myndighetsutövning. Denna lag träder i kraft . Yttrande över betänkandet har avgetts av ombudsmän, Hovrätten för , Hovrätten över och , tingsrätt, , , , Åklagar- myndigheten, , Säkerhetspolisen, Kriminalvården, , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , Statens institutionsstyrelse, , , Försvars- makten, , , , Västra , läns landsting, läns landsting, kommun, , kommun, brandförsvar, Södra , Räddnings- tjänsten , Nordväst, Räddnings- tjänsten Syd, (), (), (, ), , Kommuner och Landsting, , , Brand- männens , , , förenade Utöver remissinstanserna har även , , , Röda Korset, , Svenska , , , Naturvetarna, , och inkommit med skriftliga synpunkter på utredningens delbetänkande. i (LO) och Akademikers () har avstått från att yttra sig. kommun, , , Nerikes Brandkår, , DalaMitt, organisation (TCO), , , Säkerhetsbranschen, TU – Medier i , Utgivarna, Kriminellas Revansch I Samhället, , och X-CONS har beretts tillfälle att yttra sig men inte inkommit med något yttrande. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 13 kap. 12 § och 17 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 13 kap. 5 c §, av följande lydelse. Den som angriper eller på annat sätt stör polisverksamhet, räddningstjänst eller ambulanssjukvård genom att 1.använda våld eller hot om våld mot verksamhetens personal eller mot personer som bistår verksamheten, 2.tillgripa eller skada fordon eller annat hjälpmedel som används eller ska användas i verksamheten, eller 3.vidta annan otillbörlig åtgärd döms, om gärningen är ägnad att allvarligt försvåra eller hindra utryckningsverksamhet eller brottsbekämpande verksamhet, för blåljussabotage till fängelse i högst . Om brottet är grovt döms för grovt blåljussabotage till fängelse , lägst två och högst , eller på livstid. Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen har medfört betydande skada, utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form, föregåtts av särskild planering eller annars varit av särskilt farlig art. 1 Senaste lydelse 2016:508. mordbrand, allmänfarlig ödeläggelse, sabotage, grovt sabotage, kapning, sjö- eller luftfartssabotage, flygplatssabotage eller spridande av gift eller smitta eller till förgöring och för underlåtenhet att avslöja eller förhindra sådant brott döms det till ansvar enligt 23 kap. mordbrand, allmänfarlig ödeläggelse, sabotage, grovt sabotage, kapning, sjö- eller luftfartssabotage, flygplatssabotage, blåljussabotage, grovt blåljussabotage eller spridande av gift eller smitta eller till förgöring och för underlåtenhet att avslöja eller förhindra sådant brott döms det till ansvar enligt 23 kap. Den som med våld eller hot om våld förgriper sig på en tjänsteman i hans eller hennes myndighetsutövning eller för att tvinga tjänstemannen till eller hindra honom eller henne från en åtgärd i myndighetsutövningen eller för att hämnas för en sådan åtgärd döms för våld eller hot mot tjänsteman till böter eller fängelse i högst . Detsamma gäller om någon på detta sätt förgriper sig mot en tjänsteman som har utövat myndighet för vad han eller hon har gjort eller underlåtit att göra i myndighetsutövningen. Om brottet är grovt döms för grovt våld eller hot mot tjänsteman till fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen Om brottet är grovt döms för grovt våld eller hot mot tjänsteman till fängelse i lägst ett och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen 1.har innefattat våld av allvarligt slag, 2.har innefattat hot som påtagligt har förstärkts med hjälp av vapen, sprängämne eller vapenattrapp eller genom anspelning på ett våldskapital eller som annars har varit av allvarligt slag, eller 3.annars har varit av särskilt hänsynslös eller farlig art. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 2016:508. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt Ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i . Förslaget har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunniga . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: 13 kap. 5 c § Enligt lagrådsremissen ska det straffrättsliga ansvaret gälla angrepp även på polisens brottsbekämpande verksamhet, däribland den vanliga Ansvaret kan aktualiseras också vid sådana polisinsatser som allmän patrullering, trafikövervakning och bevakning vid politiska demonstrationer. För att det avsedda resultatet ska uppnås framstår det enligt Lagrådets bedömning som nödvändigt att inbegripa den brottsbekämpande verksamheten, även om tillämpnings- området blir vidsträckt. Vidare ska inte endast angrepp på person och egendom omfattas utan också sådant handlande som kan anses som bara otillbörligt. alltså om olika sorters åtgärder som är starkt olämpliga i sammanhanget. detta avseende kan straffbestämmelsen föranleda en del svårigheter i I varje enskilt fall måste det bedömas om omständigheterna är sådana att ett handlande, som inte utgör angrepp på person eller egendom, kan anses som otillbörligt och dessutom ägnat att allvarligt I linje med vad som anförs i remissen får den bedömningen göras utifrån hur stor störning som i ett visst fall inte bör godtas, vilken karaktär handlandet har och vilken närmare verksamhet som handlandet är ägnat att påverka och riskerna för denna. Det bör understrykas att handlandet – såsom framgår av brottsrubriceringen – ska vara att se som en form av sabotage av den ifrågavarande insatsen. Med tanke på den föreslagna straffskalan måste det i princip röra sig om en handling som i den uppkomna situationen är lika samhällsfarlig som de andra sabotagebrotten i kapitlet. Det lär sålunda enbart vara 2018/19:155 undantagsfall som sådant som störande fotografering, högljudda protester Bilaga 5och vägran att flytta sig är att bedöma som ägnat att försvåra en brottsbekämpande verksamhet på det allvarliga sätt som krävs för att ansvar ska föreligga, låt vara att sådana handlingar skulle kunna anses som otillbörliga. Straffskalorna för de nya brotten föreslås vara fängelse i högst för brott av normalgraden och fängelse , lägst och högst , eller på livstid för grova brott. Gradindelningen och straffskalorna motiveras i lagrådsremissen med att brotten i svårhetsgrad ligger i nivå med övriga sabotagebrott i 13 kap. En sådan jämförelse är enligt Lagrådets mening inte tillräcklig för att motivera så stränga straffskalor för brott som i allmänhet begås av tonårspojkar och unga män (utredningen s. 110) och dessutom är avsett att utgöra s.k. artbrott. Jämförelsen haltar dessutom på ett avgörande sätt eftersom kriterierna för att bedöma om brottet är grovt enligt bestämmelsens andra stycke avviker från motsvarande kriterier för övriga sabotagebrott och är så utformade att de riskerar att leda till att fler brott bedöms vara grova brott än vid övriga sabotagebrott (där t.ex. ”fara för flera människoliv” anges). Lagstiftningen skulle kunna innebära en strängare syn på denna form av sabotage än på det grundläggande sabotagebrottet i 13 kap. 4 och 5 §§. Kriteriet att ”gärningen har medfört betydande skada” innebär att tröskeln för att bedöma brottet som grovt blir relativt låg; redan det förhållandet att egendom som är särskilt betydelsefull för verksamheten har allvarligt skadats eller förstörts anges i författningskommentaren som exempel på betydande skada. Kriterierna att gärningen ”utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form” eller ”föregåtts av särskild planering” ska redan enligt 29 kap. 2 § 6 beaktas vid bedömningen av brottets straffvärde och det kan ifrågasättas om de ska utgöra skäl för att bedöma gärningen som grov. I de andra sabotagebrotten utgör detta inte omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om brottet är grovt. Frågan om det över huvud taget behövs en särskild straffskala för grovt brott, och i så fall vilken, bör övervägas ytterligare under den fortsatta beredningen. Begreppet ”blåljus” är inte lämpligt att använda som ensam kvalificering av vad brotten avser. Begreppet leder lätt tanken till ett föremål eller motsvarande konkret objekt och ger inte tillräckligt uttryck för brottets allvar. Enligt Lagrådets mening bör i stället en brottsbeteckning väljas som tydligare tar sikte på verksamheten, dvs. ”blåljusverksamhet”. Lagrådet föreslår att ”blåljussabotage” ersätts av ”sabotage mot blåljusverksamhet”. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsråden , ordförande, , , , Strandhäll, Ygeman, , , Ernkrans Regeringen beslutar proposition Ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och myndighetsutövning