prop · H603115 · 2019-03-14 00:00:00 — Det inbegriper det sätt på vilken den är genomförd och tillämpas av medlemsstaterna, såvida inget annat anges. Den EU-rätt som är tillämplig ska ha samma rättsverkningar på och i UK som den har inom EU. Den ska tolkas och tillämpas enligt samma metoder och allmänna principer som inom EU, i enlighet med rättspraxis från före övergångsperiodens utgång. Det finns vissa undantag från tillämplighet på och i UK . Till exempel förlorar brittiska medborgare sin rösträtt och valbarhet till , liksom i kommunala val i medlemsstaterna, och kommer inte att kunna delta i EU:s medborgarinitiativ. kommer inte att gälla för de samarbetsområden där UK under gällande regelverk inte deltar i samarbeten, t.ex. delar av det rättsliga- och inrikespolitiska området. UK behåller sin valmöjlighet att delta i förslag och initiativ enligt protokollen om och om UK och ställning, men bara om det rör åtgärder som ändrar, utvecklar eller ersätter en befintlig åtgärd som vidtagits enligt bestämmelserna som rör ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i EUF-fördraget. För att underlätta fortsatt samarbete får EU bjuda in UK att samarbeta i fråga om nya åtgärder som antas enligt bestämmelserna som rör ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i EUF-fördraget, i enlighet med de villkor för samarbete med tredjeländer som anges. 21Uttalande till protokollet från mötet i (art. 50) , bilaga 1. Det förutses att EU och UK kan komma att sluta ett avtal om sina framtida förbindelser på området för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, som kan bli tillämplig . överenskommelse börjar tillämpas ska de särskilda bestämmelserna i fördraget på detta område och rättsakter antagna på basis av dessa upphöra att vara tillämpliga på UK. Efter utträdet är UK inte längre medlemsstat men hänvisningar till medlemsstaterna i den EU-rätt som är tillämplig ska under övergångsperioden förstås så att de inbegriper UK, om inget annat anges i Det finns tre undantag från denna huvudregel: det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) där beslut kan fattas om att UK deltar som tredjeland, informationsutbyten som börjar eller fortsätter efter övergångsperiodens utgång och som skulle innebära att UK får tillgång till säkerhetsrelaterad känslig information samt vissa bestämmelser i tjänsteförordningen och tjänsteföreskrifterna. Ett centralt undantag från bestämmelsen att fortsättningsvis ska vara tillämplig på och i UK gäller det undantag som framgår av den första delen om gemensamma bestämmelser i utträdesavtalet (se avsnitt 3.1). Efter utträdet, även under övergångsperioden, kommer UK inte att delta i EU:s institutioner eller i dess beslutsfattande och dess myndigheter kan heller inte fungera som ledande myndighet för t.ex. typgodkännande. från denna huvudregel kan göras . ska brittiska experter under angivna förutsättningar och i undantagsfall kunna delta, utan rösträtt, i vissa expertmöten, bl.a. i I vissa fall ska EU samråda med UK om utkast till unionsakter för att säkerställa ett genomförande i UK. Särskilda former för unionens yttre åtgärder ska UK vara bundet av sina skyldigheter enligt internationella avtal som ingåtts av EU eller av medlemsstater på EU:s vägnar, eller av EU och dess medlemsstater gemensamt. om undertecknande på EU:s vägnar av utträdesavtalet framgår att kommissionen ska meddela övriga parter i de internationella avtal som avses, att UK ska behandlas som en medlemsstat vid tillämpning av de internationella avtalen.22 UK kommer inte längre delta i organ som inrättats genom avtalen, men undantag kan göras t.ex. om UK deltar för egen räkning eller om EU bjuder in UK att delta som en del av EU:s delegation på ett möte. 22Rådet godkände en verbalnot med förklarande bilaga om utträdesavtalet till tredje länder och internationella organisationer vilken avses ligga till grund för kommissionens kommunikation (XT 21116/18). 2018/19:115 UK får förhandla fram, underteckna och ratificera internationella avtal Bilaga 4som det ingått för egen räkning på de områden där EU har exklusiv befogenhet, så länge dessa inte träder i kraft eller blir tillämpliga . EU kan dock godkänna att ett sådant avtal träder i kraft under övergångsperioden.23 UK ska avhålla sig från alla åtgärder och initiativ som sannolikt kan skada EU:s intressen. Närhelst det finns behov av samordning avseende unionens yttre åtgärder kan samråd ske med UK från fall till fall. UK får avge en formell förklaring om att inte tillämpa beslut i särskilda undantagsfall. En uppräkning görs av vad UK inte ska kunna bidra med, t.ex. att tillhandahålla insatschefer eller operativa högkvarter, eller att fungera som ramnation för EU:s stridsgrupper. Särskilda former för fiskerimöjligheter kommer UK att vara bundet till den gemensamma fiskeripolitiken, inklusive EU:s avtal med tredjeländer, och oförändrade villkor kommer att gälla för UK:s fiskerättigheter. När det gäller deltagande i beslutsprocesser och internationellt samarbete på fiskets område kommer UK att ha möjlighet att lämna synpunkter samt konsulteras om det årliga fastställandet av kvoter som rör UK. I vissa fall kommer UK på inbjudan av EU att ges möjlighet att delta i förhandlingar med tredjeländer som en del i EU:s delegation. UK kommer däremot inte att vara med i EU-samråden eftersom dessa är en del av rådsprocessen. EU:s institutioner, organ och byråer ska ha samma befogenheter som de ges genom i förhållande till UK liksom till fysiska och juridiska personer bosatta eller etablerade i UK. Detsamma gäller också för tolkningen och tillämpningen av utträdesavtalet. 3.5Finansiella bestämmelser (artiklarna 133–157) Den femte delen innehåller bestämmelser som närmare fastställer den ekonomiska uppgörelsen, inklusive detaljerade bestämmelser för komponenterna i den samt reglerna för beräkning av värdet av de finansiella avvecklings- och betalningsmetoderna. När UK lämnar EU upphör landets ordinarie inbetalningar till EU-budgeten och deltagande i EU:s politik på budgetens utgiftssida. innehåller övergångsbestämmelser som i budgethänseende i allt väsentligt skjuter upp effekterna av utträdet till perioden efter . Denna del fastställer också arrangemanget för UK:s fortsatta deltagande i den nuvarande fleråriga budgetramens program tills de avslutas. UK kommer således genom inbetalningar som gradvis fasas ut, att delta i 23Närmare bestämmelser om när rådet får ge ett sådant bemyndigande framgår av artikel 3 i rådets beslut om ingående av utträdesavtalet, se fotnot 9. finansieringen av EU-budgeten innevarande budgetram och under lång UK får också tillbaka en del, som inbetalt kapital till EIB Bestämmelserna ska börja tillämpas vid utträdet även om en del av dem reglerar tidsperioder efter utträdet.24 3.5.1 Allmänna bestämmelser (artiklarna 133–134) Den valuta som ska användas mellan EU och UK i denna del är euro. UK ska informera EU om de enheter som de gett i uppdrag att granska genomförandet av de finansiella bestämmelser som omfattas av denna del av utträdesavtalet. 3.5.2UK:s bidrag till och deltagande i unionens budget (artiklarna 135–148) När UK lämnar EU upphör landets ordinarie inbetalningar till EU- budgeten och deltagande i EU:s politik på budgetens utgiftssida. innehåller bestämmelser som i budgethänseende i allt väsentligt skjuter upp utträdet till . bygger på principen att UK deltar i finansieringen av alla de finansiella åtaganden i EU:s budget som följer av landets inträde och medlemskap fram t.o.m. utträdet, däri inbegripet budgetramen för perioden –2020. Samma princip tillämpas för andra delar av EU-samarbetet som bl.a. omfattat finansiellt åtagande i form av kapitalinsatser och/eller garantier som EIB och ECB ingått. Detta gäller även åtaganden som ingåtts och som faller ut till betalning efter 2020. UK betalar således som medlemsstat för hela innevarande långtidsbudget fram till slutet av 2020. betalar UK för de åtaganden som förfaller till betalning på grund av denna eller tidigare åtaganden. Till och med utgången av 2020 ska UK:s rabatt tillämpas, liksom även rabatt på finansieringen av rabatten. För perioden uppgår UK:s finansieringsandel till av de utgifter som härrör från UK:s medlemskap, baserat på en schablon beräknad på landets historiska finansieringsandel av EU:s budget. Denna andel beaktar effekten av rabatten. UK kommer genom inbetalningar som gradvis fasas ut att delta i finansieringen av EU-budgeten . – 2023 beräknas detta uppgå till betydande belopp. Vidare ska UK delta i finansieringen av utgifter för EU:s pensionssystem vad avser pensionsrättigheter som intjänats under UK:s medlemskap samt eventuella utgifter för garantiåtaganden som utfärdats med EU-budgeten som säkerhet och som kan hänföras till landets medlemskap. Dessa förfaller till betalning, eller kan komma att förfalla till betalning, . 24Till exempel artikel 138 i utträdesavtalet som listar vilken EU-rätt som ska vara 2018/19:115 3.5.3 (artikel 149) När UK lämnar EU och därmed ECB kommer banken att återbetala landets inbetalda kapital i banken. 3.5.4Europeiska investeringsbanken (artiklarna 150– 151) Vid utträdet lämnar UK per automatik EIB-gruppen och det brittiska garantikapitalet som ställts ut till EIB upphör att gälla. Banken ska betala tillbaka UK:s inbetalda kapital i tolv årliga utbetalningar. För att fullfölja sina finansiella åtaganden gentemot banken har UK åtagit sig att ställa ut en separat garanti som motsvarar det nuvarande garantikapitalet och som sedan minskar i takt med att den lånestock som godkänts före utträdet återbetalas. Efter utträdet kommer ny verksamhet i UK att hanteras enligt de riktlinjer som gäller verksamhet utanför EU. överenskommen utlåning kommer dock löpa på till och med förfallodag i enlighet med gällande avtal när utlåningen beslutades. När det gäller de EU-budgetgarantier som genomförs av EIB ska UK fortsätta att garantera den innevarande lånestocken vid utträdestillfället och att tillhandahålla avsättningar för garantin. Allteftersom de finansiella instrument som har EU-budgetgarantier löper ut kommer UK:s garantier att minska och avsättningar återbetalas. 3.5.5Europeiska utvecklingsfonden och UK:s borgensförbindelse enligt EUF:s interna avtal (artiklarna 152–154) UK:s deltagande i Europeiska utvecklingsfonden () följer i stort sett principerna för övriga delar av den finansiella uppgörelsen. ligger dock utanför EU-budgeten. UK förblir part i till dess att den elfte och alla tidigare oavslutade avslutas. Det innebär att UK iklär sig samma skyldigheter som medlemsstaterna. UK ska vidare vara bundet av rådets beslut om fastställande av medlemsstaternas årliga bidrag och stödmottagare i UK ska förbli berättigade att delta i projekt. UK:s andel av EUF:s investeringsanslag ska återbetalas i takt med att investeringen förfaller till betalning. UK förblir ansvarigt för sina borgensförbindelser inom ramen för . 3.5.6 Förvaltningsfonderna och faciliteten för flyktingar i (artikel 155) UK ska fullfölja sina åtaganden i förhållande till förvaltningsfonderna och faciliteten för flyktingar i samt alla ändringar av dessa som antagits före utträdesavtalets ikraftträdande. Detta inkluderar UK:s åtaganden till för nödåtgärder i inriktade på stabilitet och insatser mot de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och fördrivna personer samt till faciliteten för flyktingar i . 3.5.7Rådets byråer och insatser inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (artiklarna 156–157) Bestämmelserna omfattar finansiella åtaganden avseende rådets byråer och insatser inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Principerna följer dem som överenskommits för övriga delar av den finansiella uppgörelsen. 2018/19:115 Bilaga 4 3.6Institutionella bestämmelser och slutbestämmelser (artiklarna 158–185) Den sjätte delen innehåller bestämmelser som syftar till en enhetlig tolkning och tillämpning av utträdesavtalet. Den består av fyra avdelningar: Avdelning I (Enhetlig tolkning och tillämpning), avdelning II (Institutionella bestämmelser), avdelning III (Tvistlösning) och avdelning IV (Slutbestämmelser). Den inrättar en gemensam kommitté och specialiserade kommittéer samt en tvistlösningsmekanism. I denna del görs också en hänvisning till den politiska förklaringen om de framtida förbindelserna mellan EU och UK och det föreskrivs en skyldighet för parterna att göra sitt yttersta för att före övergångsperiodens utgång nå ett avtal om sina framtida förbindelser. Det framgår vad som gäller för utträdesavtalets ikraftträdande och tillämpning. Den formella tvistlösningsmekanismen ska börja tillämpas först efter övergångsperiodens utgång.25 3.6.1Enhetlig tolkning och tillämpning (artiklarna 158– 163) Denna avdelning inleds med bestämmelser om den andra delen av utträdesavtalet, medborgares rättigheter (se avsnitt 3.2.5). Vidare anges att EUF-fördragets bestämmelser om överträdelseprocessen, möjlighet att förelägga ekonomiska sanktioner samt möjligheten att begära förhandsbesked från ska gälla med avseende på tolkningen och tillämpningen av den EU-rätt som avses i några angivna bestämmelser i den femte delen om de finansiella bestämmelserna.26 Det anges när UK får delta i rättsliga förfaranden vid på samma sätt som medlemsstaterna och när advokater med behörighet att verka i UK ska ha rätt att företräda parter i sådana förfaranden vid EU- 25Av artikel 185 i utträdesavtalet framgår att avdelning I (artiklarna 158–163) avseende enhetlig tolkning och tillämpning samt artiklarna 169–181 avseende tvistlösning ska börja tillämpas från och med övergångsperiodens utgång. 26Se artikel 136 i utträdesavtalet avseende bestämmelser tillämpliga efter med avseende på egna medel och artikel 138.1 eller 138.2 avseende EU-rätt tillämplig efter med avseende på UK:s deltagande i genomförandet av EU- program och -verksamheter för vilka åtaganden gjorts enligt budgetramen 2014–2020 eller 2018/19:115 domstolen. Detta gäller t.ex. då en begäran om förhandsavgörande från Bilaga 4nationell domstol i en medlemsstat gäller tolkningen av utträdesavtalet. Kommissionen får, under de förutsättningar som anges, lämna skriftliga och muntliga synpunkter till domstolar i UK i pågående mål där tolkningen av utträdesavtalet berörs. En regelbunden dialog och utbyte av information ska föras mellan EU- domstolen och de högsta domstolarna i UK. 3.6.2Institutionella bestämmelser (artiklarna 164–166) En gemensam kommitté med representanter från EU27 och UK ansvarar för utträdesavtalets genomförande, tillämpning och tolkning. Ordförandeskapet i kommittén innehas gemensamt av EU och UK. Den ska sammanträda på begäran av EU eller UK, minst en gång . Vissa specialiserade kommittéer inrättas också för att behandla ett specifikt ämne. listar sex specialiserade kommittéer, bland dessa en kommitté för frågor som rör genomförandet av det irländska protokollet. Den gemensamma kommittén får inrätta andra specialiserade kommittéer. Avtalet innehåller bestämmelser om hur den gemensamma kommittén ska arbeta och vilka uppgifter den har. Den ska t.ex. övervaka genomförandet av utträdesavtalet och anta ändringar av utträdesavtalet i de fall som föreskrivs i avtalet.28 I de fall som anges i avtalet har den gemensamma kommittén befogenhet att fatta beslut. EU och UK får var för sig hänskjuta frågor om genomförandet, tillämpningen och tolkningen av avtalet till den gemensamma kommittén. Beslut och rekommendationer antas genom ömsesidig överenskommelse. Kommitténs beslut är bindande för EU och UK och båda ansvarar för att genomföra dem. Kommitténs beslut ska ha samma rättsverkan som utträdeavtalet. Gemensamma kommitténs arbete regleras av den arbetsordning som fastställs i bilaga VIII29 till utträdesavtalet. 3.6.3Tvistlösning (artiklarna 167–181) EU och UK ska sträva efter att komma överens om tolkningen och tillämpningen av utträdesavtalet. Men om en tvist ändå uppstår måste EU och UK använda sig av de förfaranden som föreskrivs i utträdesavtalet. De ska sträva efter att lösa alla tvister genom att i uppriktig anda inleda samråd 27 EU:s representation regleras närmare i artikel 2 rådets beslut om ingåendet av utträdesavtalet, se fotnot 9. Där framgår det bl.a. att kommissionen företräder EU i den gemensamma kommittén men att en eller flera medlemsstater får begära att kommissionens företrädare åtföljs av en företrädare för den eller de medlemsstaterna vid ett sammanträde. 28 Se t.ex. artikel 163 i utträdesavtalet (korrigera fel eller behandla situationer som var oförutsedda när detta avtal undertecknades, under förutsättning att sådana beslut inte leder till någon ändring av väsentliga delar i detta avtal), artikel 36 (anpassning av socialförsäkringsregler) och artikel 132.3 d (följdändringar i händelse av förlängning av 29 Bilaga VIII: Arbetsordning för gemensamma kommittén och de specialiserade i gemensamma kommittén i syfte att nå en ömsesidigt överenskommen Om ingen ömsesidigt överenskommen lösning nås inom en angiven frist, får EU eller UK begära att en skiljenämnd tillsätts. ska bestå av fem personer som ska väljas från en förteckning över personer till vilken EU och UK föreslagit tio personer vardera. EU och UK ska också föreslå fem gemensamma personer och ordföranden i kommittén måste vara någon av dessa. Ordföranden ska väljas genom konsensus. Avtalet innehåller bestämmelser om tidsfrister och vad som sker om man t.ex. inte kunnat tillsätta en skiljenämnd inom en viss frist. Avtalet anger att ledamöterna bl.a. ska vara oavhängiga, tjänstgöra i egenskap av enskilda individer, inte ta emot instruktioner från någon organisation eller regering och iaktta den uppförandekod som framgår av ska sträva efter att fatta beslut med konsensus men, om detta inte lyckas, med majoritetsomröstning. Avvikande meningar från en skiljenämnds ledamot får inte offentliggöras. skiljenämnden framgår av bilaga IX31. avgörande ska vara bindande för EU och UK. skiljenämnden bedömer att tvisten ger upphov till EU-rättsliga frågor ska den begära att meddelar ett avgörande i frågan. domstolens avgörande ska vara bindande för skiljenämnden. får ange till skiljenämnden när någon av dem anser att en begäran ska ska då inhämta ett avgörande från EU- domstolen utom i de fall som anges, bl.a. att den fråga som uppkommit inte rör ett begrepp i . måste i detta fall motivera innehåller bestämmelser om rimlig tidsperiod för efterlevnad och för bristande efterlevnad av ett avgörande från kan, på begäran av käranden, förelägga ett standardbelopp eller vite som ska betalas till käranden. förutsättningar kan också käranden i tvisten ha rätt att upphäva skyldigheter som följer av en bestämmelse i utträdesavtalet, eller delar av något annat avtal mellan EU och UK på de villkor som anges i det avtalet. Detta gäller dock inte avseende bestämmelserna om medborgares rättigheter i utträdesavtalet. 3.6.4 Slutbestämmelser (artiklarna 182–185) Av slutbestämmelserna framgår att det till avtalet fogas protokoll och bilagor som utgör en integrerad del av utträdesavtalet. Här finns en hänvisning till den politiska förklaringen om de framtida förbindelserna mellan EU och UK av . Det anges att EU och UK ska göra sitt yttersta, i uppriktig anda och med full respekt för varandras rättsordningar, för att skyndsamt förhandla fram de avtal som avses i den politiska förklaringen, i syfte att säkerställa att avtalen om 30Bilaga IX: Förfaranderegler, del B: Uppförandekod för ledamöter i skiljenämnden. 31 Bilaga IX: Förfaranderegler, del A: Förfaranderegler vid tvistlösning. 2018/19:115 deras framtida förbindelse i möjligaste mån blir tillämpliga från och med Bilaga 4övergångsperiodens utgång. Den avslutande artikeln i utträdesavtalet reglerar dess ikraftträdande och tillämpning. Förutsatt att utträdesavtalet godkänns och ingås, träder det i kraft . Flera delar av utträdesavtalets bestämmelser börjar tillämpas först från och med övergångsperiodens utgång (se avsnitt 2). Medlemsstaterna har möjlighet att anföra skäl som rör grundläggande principer i den medlemsstatens nationella rätt. Om så skett får EU, när den skriftliga anmälan till avtalets depositarie görs, förklara att verkställande rättsliga myndigheter i den medlemsstaten får vägra att överlämna sina medborgare till UK enligt en europeisk arresteringsorder . UK kan då förklara att dess verkställande rättsliga myndigheter får vägra att överlämna sina medborgare till den medlemsstaten. Till utträdesavtalet fogas tre protokoll och nio bilagor. Dessa utgör en integrerad del av avtalet. Bestämmelserna i protokollet om /och protokollet för de suveräna basområdena i ska, med vissa angivna undantag, börja tillämpas först från och med övergångsperiodens utgång. Protokollet om ska, med ett undantag, upphöra att gälla vid övergångsperiodens utgång. 3.7.1Protokoll om /(artikel 1–18, bilaga 1–10) I protokollet om /finns bestämmelser för att hantera de unika förhållandena som råder på den irländska ön och den särskilda utmaning som det brittiska EU-utträdet innebär. Till protokollet fogas tio bilagor. Protokollet bekräftar fredsprocessens fortsatta betydelse och syftar till att i alla delar skydda långfredagsavtalet/och undvika att en hård gräns inrättas på ön. I protokollet anges att parterna ska göra sitt yttersta för att ingå ett avtal som helt eller delvis ersätter protokollet. Det hänvisas i detta sammanhang också till möjligheten att med ett eller förlänga övergångsperioden (se avsnitt 3.4). En reservlösning träder i kraft för det fall att något avtal som säkerställer att en hård gräns undviks på den irländska ön ännu inte är tillämpligt vid övergångsperiodens utgång. Denna innebär att UK ska utgöra ett tullområde, EU ett tullområde och att dessa två tillsammans ska utgöra ett gemensamt tullområde. Närmare bestämmelser för detta anges i tio bilagor som utgöra en integrerad del av protokollet. ska dock tillämpa i dess helhet samt EU- regler för varor och jordbruksprodukter m.m. i den omfattning som krävs för att något behov av gränskontroller mellan och inte ska uppstå. Den specifika regleringen framgår av bilaga 5 till protokollet. UK ska tillämpa regler för att säkerställa lika konkurrensvillkor. enlighet med vad som närmare utvecklas i bilaga 4 handlar det om att upprätthålla god förvaltning på skatteområde, att följa EU:s statsstödsregelverk och gemensamma konkurrensbestämmelser samt att bevara skyddsnivån avseende miljö och arbetsrättsliga och sociala normer. Det tydliggörs specifikt att protokollet, som alltså kan medföra skillnader i regelverket mellan och UK i övrigt, inte ska hindra UK från att säkerställa fritt marknadstillträde för varor från till resten av UK. Protokollet innehåller också andra regler som ska understödja långfredagsavtalet, det s.k. nord-sydsamarbetet, den gemensamma resezonen samt upprätthålla den gemensamma elmarknaden. Slutligen föreskrivs särskilda bestämmelser om genomförande, tillämpning, tillsyn och efterlevnad. Bland dessa märks närmare regler för en specialiserad kommitté som inrättas enligt utträdesavtalet (se avsnitt 3.6.2) och inrättandet av en gemensam rådgivande arbetsgrupp. om när reservlösningen helt eller delvis inte längre än nödvändig kan väckas av endera sidan och ska övervägas i den gemensamma kommittén under utträdesavtalet som då ska sammanträda på ministernivå. parterna inte är överens i kommittén tillämpas tvistlösningsmekanismen enligt avtalet (se avsnitt 3.6.3). 3.7.2Protokoll om och suveräna basområden i (artiklarna 1–13) Protokollet om UK:s suveräna basområdena i innehåller resultatet av bilaterala förhandlingar mellan och som innebär att EU- rätten fortsätter att gälla inom basområdena. 3.7.3Protokoll om (artiklarna 1–6) I protokollet om framgår de särskilda arrangemang som överenskommits mellan och om bilaterala samarbeten samt om skatter och skydd för finansiella intressen. 3.7.4 Bilagor till utträdesavtalet Nio bilagor fogas till utträdesavtalet: Bilaga I: Samordning av sociala trygghetssystem Bilaga II: Unionsrättsliga bestämmelser som avses i artikel 41.4