prop · H70314 · 2019-09-24 00:00:00 — 3§ Vid bedömningen enligt 2 § 3 av om en innehavare är lämplig ska dennes anseende och kapitalstyrka beaktas. Det ska också beaktas om det finns skäl att anta att 1.innehavaren kommer att motverka att börsens verksamhet drivs på ett sätt som är förenligt med kraven i denna lag och andra författningar som reglerar företagets verksamhet, eller 2.innehavet har samband med eller kan öka risken för a)penningtvätt enligt 1 kap. 6 § lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, eller b)brott enligt 2 § 2, 3 § eller 4 § lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, såvitt avser brott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka omständigheter som ska beaktas vid bedömningen av lämpligheten hos den som utövar ett väsentligt inflytande över ledningen av en börs. Ändringen i punkt 2 a föranleds av att det har införts en ny penningtvättslag. 4 § Vid bedömningen enligt 3 § 3 av om en innehavare är lämplig ska dennes anse- ende och kapitalstyrka beaktas. Det ska också beaktas om det finns skäl att anta att 1. innehavaren kommer att motverka att clearingorganisationens verksamhet drivs på ett sätt som är förenligt med kraven i denna lag och andra författningar som reglerar företagets verksamhet, eller 2. innehavet har samband med eller kan öka risken för a) penningtvätt enligt 1 kap. 6 § lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, eller b) brott enligt 2 § 2, 3 § eller 4 § lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, såvitt avser brott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka omständigheter som ska Prop. 2019/20:14 beaktas vid bedömningen av lämpligheten hos den som utövar ett väsent- ligt inflytande över ledningen av en clearingorganisation. Ändringen i punkt 2 a föranleds av att det har införts en ny penningtvättslag. 8.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:751) om betaltjänster 7 § Vid bedömningen enligt 3 § första stycket 4 och 6 § 3 av om en innehavare är lämplig ska dennes anseende och kapitalstyrka beaktas. Det ska också beaktas om det finns skäl att anta att 1.innehavaren kommer att motverka att betaltjänstverksamheten drivs på ett sätt som är förenligt med kraven i denna lag och andra författningar som reglerar företagets verksamhet, 2.innehavet har samband med eller kan öka risken för a)penningtvätt enligt 1 kap. 6 § lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, eller b)brott enligt 2 § 2, 3 § eller 4 § lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, såvitt avser brott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott. Om företaget har eller kan förväntas komma att få nära förbindelser med någon annan, får tillstånd enligt 1 § ges bara om förbindelserna inte hindrar en effektiv tillsyn av företaget. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka omständigheter som ska beaktas vid bedömningen av lämpligheten hos den som har ett kvalificerat innehav i ett företag som ansökt om att tillhandahålla en eller flera betaltjänster enligt denna lag. I första stycket 2 b görs en redaktionell ändring. 8.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2011:755) om elektroniska pengar 7 § Vid bedömningen enligt 3 § 3 och 6 § första stycket 3 av om en innehavare är lämplig ska dennes anseende och kapitalstyrka beaktas. Det ska också beaktas om det finns skäl att anta att 1.innehavaren kommer att motverka att verksamheten med utgivning av elektroniska pengar drivs på ett sätt som är förenligt med kraven i denna lag och andra författningar som reglerar företagets verksamhet, 2.innehavet har samband med eller kan öka risken för a)penningtvätt enligt 1 kap. 6 § lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, eller b)brott enligt 2 § 2, 3 § eller 4 § lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, såvitt avser brott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott. 2019/20:14 Om företaget har eller kan förväntas komma att få nära förbindelser med någon annan, får tillstånd enligt 1 § ges bara om förbindelserna inte hindrar en effektiv tillsyn av företaget. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka omständigheter som ska beaktas vid bedömningen av lämpligheten hos den som har ett kvalificerat innehav i ett företag som ansökt om att få ge ut elektroniska pengar enligt denna lag. I första stycket 2 b görs en redaktionell ändring. 8.6Förslaget till lag om ändring i lagen (2016:1024) om verksamhet med bostadskrediter 3 § Vid bedömningen enligt 2 § första stycket 3 av om en innehavare är lämplig ska innehavarens anseende beaktas. Det ska också beaktas om det finns skäl att anta att 1.innehavaren kommer att motverka att företagets verksamhet drivs på ett sätt som är förenligt med kraven i denna lag och andra författningar som reglerar företagets verksamhet, eller 2.innehavet har samband med eller kan öka risken för a)penningtvätt som avses i 1 kap. 6 § lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, eller b)brott enligt 2 § 2, 3 § eller 4 § lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, såvitt avser brott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka omständigheter som ska beaktas vid bedömningen av lämpligheten hos den som har eller kan förväntas komma att få ett kvalificerat innehav i ett svenskt företag som ansökt om att få driva verksamhet med kreditgivning enligt denna lag. Ändringen i punkt 2 a föranleds av att det har införts en ny penningtvättslag. 14 § får förelägga en utländsk kreditförmedlare från ett land inom EES som förmedlar bostadskrediter från en filial i att göra rättelse, – 4 kap. 1, 2, 7, 8, 9 eller 10 §, – föreskrifter som meddelats med stöd av 7 kap. 1 § 5 eller 6, – 5 a §, 6 §, 12 a § första stycket, 13 a §, 50 § eller 54 § konsumentkreditlagen (2010:1846), eller – lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism eller föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. Om kreditförmedlaren inte följer föreläggandet, ska under- rätta den behöriga myndigheten i kreditförmedlarens hemland. Om rättelse inte sker, får förbjuda kreditförmedlaren att fort- sätta förmedla bostadskrediter i . Innan förbud meddelas ska inspektionen underrätta den behöriga myndigheten i kreditförmedlarens hemland. kommissionen ska informeras när ett förbud meddelas. Paragrafen innehåller bestämmelser om ingripanden mot utländska kredit- Prop. 2019/20:14 förmedlare från ett land inom EES vid överträdelser av vissa bestämmel- Övervägandena finns i avsnitt 4.2. Den nya strecksatsen i första stycket innebär att kan ingripa också vid överträdelser av penningtvättslagen eller föreskrifter som meddelats med stöd av den lagen. De ingripandemöjligheter som står till buds för framgår av andra och tredje styckena. Ett beslut av att förbjuda kreditförmedlaren att fortsätta förmedla bostadskrediter i (enligt tredje stycket) kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol (8 kap. 1 § första stycket). Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten (andra stycket i samma paragraf). 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för överträdelser av lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism som inträffat före ikraftträdandet. Av punkt 2 följer att möjlighet att ingripa mot utländska företag gäller för överträdelser av penningtvättslagen som inträffat efter ikraftträdandet. 8.7Förslaget till lag om ändring i lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism 8 § I denna lag avses med 1.affärsförbindelse: en affärsmässig förbindelse som när den etableras förväntas ha en viss varaktighet, 2.brevlådebank: ett utländskt institut som är registrerat inom en jurisdiktion inom vilken institutet saknar verklig etablering och ledning och där institutet inte heller ingår i en finansiell grupp som omfattas av tillsyn, 3.EES: Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, 4.kund: den som har trätt eller står i begrepp att träda i avtalsförbindelse med sådan verksamhetsutövare som avses i denna lag, 5.person i politiskt utsatt ställning: a)fysisk person som har eller har haft en viktig offentlig funktion i en stat, och b)fysisk person som har eller har haft en funktion i ledningen i en internationell organisation, 6. verklig huvudman: detsamma som i 1 kap. 3–7 §§ lagen (2017:631) om registrering av verkliga huvudmän, 7. koncern, moderföretag och dotterföretag: detsamma som i 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554) eller motsvarande utländska företeelser, och 8. verksamhetsutövare: en fysisk eller juridisk person som utför verksamhet som omfattas av denna lag. Paragrafen innehåller bestämmelser om grundläggande definitioner. vägandena finns i avsnitt 5.2. 2019/20:14 Ändringen i punkt 7 innebär att definitionen av koncern, moderföretag och dotterföretag omfattar också motsvarande utländska företeelser. Det är ett förtydligande av vad som redan gäller och utgör ingen ändring i sak. 8 § En verksamhetsutövare ska utreda om kunden har en verklig huvudman. En sådan utredning ska åtminstone avse sökning i registret över verkliga huvudmän enligt lagen (2017:631) om registrering av verkliga huvudmän. Om kunden är en juridisk person, en trust eller en liknande juridisk konstruktion, ska utredningen omfatta åtgärder för att förstå kundens ägarförhållanden och kontrollstruktur. Om kunden har en verklig huvudman, ska verksamhetsutövaren vidta åtgärder för att kontrollera den verkliga huvudmannens identitet. Första stycket gäller inte om kunden är ett aktiebolag vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad i eller inom EES eller på en motsvarande marknad utanför EES eller dotterföretag till ett sådant bolag. Om kunden är en juridisk person och det efter åtgärder enligt första stycket står klart att den juridiska personen inte har en verklig huvudman, ska den person som är styrelseordförande, verkställande direktör eller motsvarande befattningshavare anses vara verklig huvudman. Detsamma gäller om verksamhetsutövaren har anledning att anta att den person som identifierats enligt första stycket inte är den verkliga huvudmannen. Paragrafen innehåller bestämmelser om kontroll och identifiering av kundens verkliga huvudman. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Ändringen i andra stycket innebär att skyldigheterna enligt första stycket, dvs. att utreda om kunden har en verklig huvudman, att förstå kundens ägarförhållanden och kontrollstruktur samt att vidta åtgärder för att kontrollera den verkliga huvudmannens identitet, inte gäller när kunden är ett dotterföretag till ett börsbolag. Dotterföretag har på grund av hänvisningen i 1 kap. 8 § 7 samma betydelse som i 1 kap. 4 § årsredovisningslagen. 8 a § Bestämmelsen i 8 § tredje stycket gäller inte om –kunden är en stat, en region, en kommun eller motsvarande, och –den risk som kan förknippas med kunden enligt 2 kap. 3 § bedöms som låg. Paragrafen, som är ny, innebär att om kunden är en stat, en region, en kommun eller motsvarande ska styrelseordföranden, verkställande direktören eller motsvarande befattningshavare inte anses vara verklig huvudman, om den risk för penningtvätt eller finansiering av terrorism som kan förknippas med kunden enligt 2 kap. 3 § bedöms som låg. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Begreppet motsvarande omfattar förutom (se 1 kap. 2 § andra stycket 1 registerlagen) även motsvarande utländska offentligrättsliga juridiska personer. 25 § En verksamhetsutövare som tillhandahåller konto som kunden innehar i syfte att förvalta medel som tillhör kundens verkliga huvudman behöver inte vidta de åtgärder för kundkännedom som avses i 8 § i fråga om den verkliga huvudmannen, om kunden 1. är en fysisk eller juridisk person med verksamhet som anges i 1 kap. 2 § första Prop. 2019/20:14 stycket 1–3, 5–8 och 10–14 eller motsvarande verksamhet, auktoriserad eller god- känd revisor, advokat eller advokatbolag med hemvist inom EES, 2.är en fysisk eller juridisk person med verksamhet som anges 1 kap. 2 § första stycket 1–3, 5–8 och 10–14 eller motsvarande verksamhet, auktoriserad eller godkänd revisor, advokat eller advokatbolag med hemvist utanför EES, och a) tillämpar bestämmelser om kundkännedom och bevarande av handlingar som motsvarar kraven i denna lag, och b) står under tillsyn över att dessa bestämmelser följs, eller 3.till följd av föreskrift i lag eller annan författning är skyldig att hålla medel som förvaltas för någon annans räkning avskilda från egna tillgångar och medel. Första stycket får tillämpas endast om den risk som kan förknippas med kunden enligt 2 kap. 3 § bedöms som låg och om verksamhetsutövaren utan dröjsmål på begäran kan få del av uppgift om identiteten hos den för vars räkning kunden förvaltar medlen och den dokumentation som ligger till grund för uppgifterna. Paragrafen innehåller bestämmelser om under vilka förutsättningar som kreditinstitut och finansiella institut kan tillämpa förenklade åtgärder för kundkännedom avseende konton med medel som tillhör någon annan än kunden, dvs. Paragrafen innebär ett undantag från bestämmelserna i 8 § om att verksamhetsutövaren ska vidta åtgärder för att kontrollera den verkliga huvudmannens identitet. Övervägandena finns i avsnitt 5.4. Ändringen i första stycket förtydligar att bestämmelsen är tillämplig bara när kundens kund kan betraktas som kundens verkliga huvudman. Det innebär inte någon ändring i sak utan är bara ett förtydligande av det som redan gäller. Vid tillämpningen av bestämmelsen är verklig huvudman en fysisk person till vars förmån någon annan handlar (1 kap. 3 § första stycket 2 registerlagen). Det är alltså bara om kunden har en verklig huvudman som bestämmelsen är tillämplig. Om kundens kund inte är att betrakta som kundens verkliga huvudman finns ingen skyldighet att vidta några kundkännedomsåtgärder i fråga om den personen, eftersom den inte står i någon avtalsrelation till verksamhetsutövaren (jfr prop. 2016/17:173 s. 506). 8.8Förslaget till lag om ändring i lagen (2017:631) om registrering av verkliga huvudmän 2 § Lagen är tillämplig på 1.svenska juridiska personer, 2.utländska juridiska personer som driver verksamhet i , 3.fysiska personer med hemvist i som driver verksamhet som avser förvaltning av en trust, och 4.fysiska personer med hemvist i utlandet som driver verksamhet i som avser förvaltning av en trust. Lagen är inte tillämplig på 1.staten, regioner, kommuner eller kommunalförbund eller juridiska personer som staten, regioner, kommuner eller kommunalförbund, var för sig eller tillsammans, har ett direkt eller indirekt rättsligt bestämmande inflytande över, 2.aktiebolag, vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad inom EES eller motsvarande marknad utanför EES eller dotterföretag till sådana bolag, 3. dödsbon, eller 4. konkursbon. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka som omfattas av lagens tillämpningsområde. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Iandra stycket 1 görs en ändring med anledning av att beteckningen för kommuner på regional nivå ändras från landsting till region. Ändringen i andra stycket 2 innebär att också dotterföretag till börsbolag undantas från lagens tillämpningsområde. Dotterföretag har samma betydelse som i 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (jfr 1 kap. 8 § 7 penningtvättslagen). Övriga ändringar är endast redaktionella. Sammanfattning av promemorian Ingripanden mot utländska kreditinstitut och vissa andra penningtvättsfrågor 2019/20:14 Bilaga 1 I promemorian föreslås att det ska göras vissa ändringar i regelverket om åtgärder för att motverka penningtvätt och finansiering av terrorism. Det föreslås i huvudsak att –ska kunna ingripa mot utländska kreditinstitut och kreditförmedlare som hör hemma inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och som driver verksamhet från filial i vid överträdelser av det aktuella regelverket, –kravet på att utreda om en kund har en verklig huvudman inte ska gälla, om kunden är ett dotterföretag till ett aktiebolag vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad inom EES eller på en motsvarande marknad utanför EES och att sådana dotterföretag inte heller ska anmäla sin egen verkliga huvudman för registrering till , –kravet på att utse en alternativ verklig huvudman inte ska gälla, om kunden är en stat, ett landsting, en kommun eller motsvarande och den risk som kan förknippas med kunden är låg, och –det i lag ska förtydligas att förenklade åtgärder för kundkännedom för gemensamma konton bara ska vidtas i förhållande till kundens verkliga huvudman. 2019/20:14 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse Härigenom föreskrivs1 i fråga om lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse dels att 3 kap. 2 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 15 kap. 15 a §, av följande lydelse. Ett svenskt företag ska ges tillstånd att driva bankrörelse eller finansieringsrörelse, om 1.bolagsordningen, stadgarna eller reglementet stämmer överens med denna lag och andra författningar och i övrigt innehåller de särskilda bestämmelser som behövs med hänsyn till omfattningen och arten av den planerade verksamheten, 2.det finns skäl att anta att den planerade rörelsen kommer att drivas enligt bestämmelserna i denna lag och andra författningar som reglerar företagets verksamhet, 3.den som har eller kan förväntas komma att få ett kvalificerat innehav i företaget bedöms lämplig att utöva ett väsentligt inflytande över ledningen av ett kreditinstitut, 4.den som ska ingå i styrelsen för företaget eller vara verkställande direktör i det, eller vara ersättare för någon av dem, har tillräcklig insikt och erfarenhet för att delta i ledningen av ett kreditinstitut och även i övrigt är lämplig för en sådan uppgift, och 5.styrelsen i sin helhet har tillräckliga kunskaper och erfarenheter för att leda företaget. Vid bedömningen enligt första stycket 3 av om en innehavare är lämplig ska dennes anseende och kapitalstyrka beaktas. Det ska också beaktas om det finns skäl att anta att 1.innehavaren kommer att motverka att kreditinstitutets verksamhet drivs på ett sätt som är förenligt med kraven i denna lag och andra författningar som reglerar företagets verksamhet, eller 2.innehavet har samband med eller kan öka risken för a) penningtvätt enligt 1 kap. 5 § 6 a) penningtvätt enligt 1 kap. 6 § lagen (2009:62) om åtgärder mot lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av penningtvätt och finansiering av 1 Jfr och rådets direktiv (EU) 2015/849 av om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av och rådets direktiv /60/EG och kommissionens direktiv /70/EG, i den ursprungliga lydelsen. 2 Senaste lydelse 2014:982. b) brott enligt 2 § 2, 3 § eller 4 § lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, såvitt avser brott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott. Om den som kommer att ha ett kvalificerat innehav i företaget är ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag, ska det vid bedömningen av innehavarens anseende särskilt beaktas om dess ledning uppfyller de krav som ställs på ledningen i ett sådant företag enligt 3 kap. 5 § lagen (2014:968) om särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag respektive 5 kap. 16 § lagen (2006:531) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat. Om företaget har eller kan förväntas komma att få nära förbindelser med någon annan, får tillstånd ges bara om förbindelserna inte hindrar en effektiv tillsyn av företaget. I stället för det som föreskrivs i 15 § gäller följande om en i inrättad filial till ett utländskt kreditinstitut enligt 4 kap. 1 § eller ett utländskt företag enligt 4 kap. 3 § inte driver sin verksamhet i enlighet med bestämmelserna i lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism eller föreskrifter som meddelats med stöd av den lagen. får förelägga kreditinstitutet att göra rättelse. Om institutet inte följer föreläggandet, ska inspektionen underrätta den behöriga myndigheten i institutets hemland. Om rättelse därefter inte sker, får inspektionen förbjuda institutet att påbörja nya transaktioner i . Innan ett förbud meddelas ska inspektionen underrätta den behöriga myndigheten i institutets hemland. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för överträdelser av lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism som inträffat före ikraftträdandet. 2019/20:14 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551) Härigenom föreskrivs att 29 kap. 2 § aktiebolagslagen (2005:551) ska ha följande lydelse. En revisor, lekmannarevisor eller En revisor, lekmannarevisor eller särskild granskare är ersättnings- särskild granskare är ersättnings- skyldig enligt de grunder som skyldig enligt de grunder som anges i 1 §. Han eller hon ska även anges i 1 §. Han eller hon ska även ersätta skada som uppsåtligen eller ersätta skada som uppsåtligen eller av oaktsamhet vållas av hans eller av oaktsamhet vållas av hans eller I de fall som I de fall som avses i 9 kap. 44 § och 46 § andra avses i 9 kap. 44 § och 46 § andra stycket samt 10 kap. 18 § andra stycket samt 10 kap. 18 § andra stycket denna lag samt 3 kap. 1 § stycket denna lag samt 4 kap. 3 och lagen (2009:62) om åtgärder mot 6 §§ lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism svarar dock revisorn, lekmannarevisorn eller den sär- lekmannarevisorn eller den sär- skilda granskaren endast för skada skilda granskaren endast för skada på grund av oriktiga uppgifter som på grund av oriktiga uppgifter som han eller hon eller en medhjälpare han eller hon eller en medhjälpare har haft skälig anledning att anta har haft skälig anledning att anta Om ett registrerat revisionsbolag är revisor eller särskild granskare, är det detta bolag och den som är huvudansvarig för revisionen eller granskningen som är ersättningsskyldiga. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 2010:834. Förslag till lag om ändring i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2 §, 12 kap. 3 § och 19 kap. 4 § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden ska ha följande lydelse. 2019/20:14 Bilaga 2 Vid bedömningen enligt 1 § första stycket 4 av om en innehavare är lämplig ska dennes anseende och kapitalstyrka beaktas. Det ska också beaktas om det finns skäl att anta att 1.innehavaren kommer att motverka att värdepappersbolagets verksamhet drivs på ett sätt som är förenligt med kraven i denna lag och andra författningar som reglerar företagets verksamhet, eller 2.innehavet har samband med eller kan öka risken för a) penningtvätt enligt 1 kap. 5 § 6 a) penningtvätt enligt 1 kap. 6 § lagen (2009:62) om åtgärder mot lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av penningtvätt och finansiering av b)brott enligt 2 § 2, 3 § eller 4 § lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, såvitt avser brott enligt 2§ lagen (2003:148) om straff för terroristbrott. Om den som kommer att ha ett kvalificerat innehav i bolaget är ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag ska det vid bedömningen av innehavarens anseende särskilt beaktas om dess ledning uppfyller de krav som ställs på ledningen i ett sådant företag enligt 3 kap. 5 § lagen (2014:968) om särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag respektive 5 kap. 16 § lagen (2006:531) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat.