prop · H60333 · 2019-01-07 00:00:00 — Remissinstanserna: Datainspektionen anser att den föreslagna bestämmelsen får begränsad betydelse eftersom alla uppgifter om ett fordon vars registrerade ägare är en fysisk person är att betrakta som personuppgifter när uppgifterna behandlas tillsammans med ett registrerings- eller chassinummer. Förslaget i utkastet till lagrådsremiss: Överensstämmer i sak med regeringens, men skiljer sig delvis språkligt. Remissinstanserna: Transportstyrelsen är positiv till förslaget, men anser att begreppet chassinummer ska bytas ut mot fordonsidentifierings- nummer. är positiva till förslaget. anser att bestämmelsen ska vara tillämplig även för att tillhandahålla uppgifter om ett fordons ändamål. ser integritetsproblem med att oseriösa aktörer köper uppgifter från registret som sedan används för vilseledande marknads- föring. Skälen för regeringens förslag: Som framgår av utredningen finns det önskemål, särskilt från informationsförmedlare, om att tillgången till tekniska uppgifter om fordon ska underlättas. För att få tillgång till dessa uppgifter behöver personuppgifter i form av fordonsidentifieringsnummer eller registreringsnummer behandlas. Ändamålsbestämmelsen i LVTR är därmed tillämplig på tillhandahållandet av uppgifterna, vilket innebär att möjligheterna till direktåtkomst till de tekniska uppgifterna är begränsade. 2018/19:33 Som Transportstyrelsen har påpekat bör i stället för chassinummer begreppet fordonsidentifieringsnummer användas. Vad som avses med sist nämnda begrepp framgår av artikel 2.2 i kommissionens förordning (EU) nr 19/2011 av om krav för typgodkännande av tillverkarens föreskrivna skylt och för fordonsidentifieringsnummer till motorfordon och deras släpvagnar samt om genomförande av Europa- parlamentets och rådets förordning (EG) nr 661/2009 om krav för typgodkännande av allmän säkerhet hos motorfordon och deras släpvagnar samt av de system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för dem. Registreringsnummer har samma betydelse som i 2 § förordningen (2001:651) om vägtrafikdefinitioner. När det gäller direkt- åtkomst, se avsnitt 7.19.1. En ökad tillgång till tekniska uppgifter om fordon, t.ex. genom direktåtkomst, skulle underlätta för myndigheter och enskilda att ta del av informationen, vilket är av allmänt intresse. Även för Transportstyrelsen skulle det vara till fördel att kunna tillhandahålla uppgifterna via direktåtkomst. De tekniska uppgifter om ett fordon som efterfrågas, t.ex. uppgift om fordonets fabrikat, modellkod och färg, är inte i sig att anse som personuppgifter. Som Datainspektionen har påpekat utgör dock även sådana uppgifter personuppgifter om fordonet ägs av en fysisk person och uppgifterna behandlas tillsammans med ett registrerings- eller fordons- identifieringsnummer. Liksom utredningen anser regeringen att det innebär stora effektivitetsvinster för både enskilda och myndigheter att tillåta behandling av uppgifter om ett fordons registreringsnummer eller fordonsidentifieringsnummer i syfte att endast tillhandahålla tekniska uppgifter om fordonet. Uppgifterna blir även mer lättillgängliga. Dessa fördelar uppväger det mindre integritetsintrång som åtgärden får anses innebära för enskilda fordonsägare och som har pekat på. Ett sådant ändamål bör därför införas i vägtrafikdatalagen. Det bör påpekas att det endast är tekniska uppgifter om ett fordon som kommer att lämnas ut med stöd av ändamålet och således inte t.ex. uppgift om fordonets ägare. Med hänsyn till Datainspektionens synpunkt bör ändamålet formuleras så att det är uppgifter om fordonets beskaffenhet eller utrustning som ska tillhandahållas. Det saknas underlag för att, som föreslår, låta bestämmelsen vara tillämplig även för att tillhandahålla uppgifter om ett fordons ändamål. 7.10.1Behandling av personuppgifter i Transportstyrelsens verksamhet Regeringens förslag: Personuppgifter ska få behandlas i Transport- styrelsens verksamhet som rör behörigheter om det är nödvändigt för att hantera frågor om –behörighet att föra ett fordon av ett visst slag eller i en viss verksamhet, –utbildning eller prov för viss behörighet, –färdskrivarkort, eller Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. Utredningen föreslår en annan utformning av bestämmelsen. Remissinstanserna: Transportstyrelsen godtar utredningens förslag i fråga om färdskrivarkort, men efterlyser en närmare analys av i vilken databas sådana uppgifter bör behandlas. Förslaget i utkastet till lagrådsremiss: Överensstämmer i sak med regeringens, men skiljer sig delvis språkligt. Remissinstanserna har inte yttrat sig i denna del. Skälen för regeringens förslag Begreppet ”frågor om” Begreppet ”frågor om” bör ges en vid tolkning och innefatta alla moment som kan bli aktuella både vid handläggning av ett ärende och då myndigheten besvarar frågor eller är någon behjälplig på annat sätt utan direkt koppling till ett specifikt ärende. Frågor om behörighet att föra ett fordon av ett visst slag eller i en viss verksamhet Med frågor om behörighet att föra fordon av ett visst slag eller att föra fordon i en viss verksamhet avses främst Transportstyrelsens verksamhet enligt körkortslagstiftningen och yrkestrafiklagstiftningen. Körkort, förar- bevis och traktorkort, men även körkortstillstånd, utgör exempel på behörigheter att föra ett visst slags fordon. Med frågor om behörighet att föra fordon i en viss verksamhet avses t.ex. frågor om yrkeskompetens- bevis och taxiförarlegitimation. För att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter på dessa områden behöver Transportstyrelsen behandla en stor mängd personuppgifter. Ett ändamål som tillgodoser detta behov bör därför införas i vägtrafikdatalagen. Att begreppet ”frågor om” ska tolkas extensivt innebär att ändamålet, förutom behandling av personuppgifter för att fatta beslut i fråga om en behörighet, även omfattar samtliga åtgärder som vidtas i ett ärende både före och efter beslutet. Som exempel på förberedande åtgärder inför ett eventuellt ärende kan nämnas registreringen i vägtrafikregistret av uppgifter om den som har omhändertagits enligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m., vilket sker oavsett om denne har ett körkort eller inte, och även i fråga om personer som ännu inte har uppnått den ålder som krävs för att få ett körkort. Åtgärder som vidtas före ett beslut kan t.ex. vara att sända ut s.k. 10-årsförnyelser av körkort eller grundhandlingar för körkortsutfärdande efter återkallelse. Åtgärden behöver inte innebära att ett körkort utfärdas för att behandlingen ska vara tillåten. Ett exempel på en åtgärd som direkt syftar till att fatta beslut är att Transportstyrelsen kontrollerar att sökanden har avlagt godkänt förarprov för att därefter utfärda körkort och sända det till sökanden. Även kontakter med den registrerade efter det att ett beslut har fattats omfattas av ända- målet. Ärenden kan avse inte bara den som har en behörighet, utan även den som ansöker om eller har haft en sådan behörighet. Att någon innehar en behörighet kan också vara av betydelse vid andra prövningar. Som exempel kan nämnas prövning av en ansökan om att vara handledare vid övningskörning (4 kap. 7 § KKL). Ändamålet omfattar även den behandlingen. Behandling av personuppgifter som sker för att kontrollera att exempelvis ett körkort har utfärdats på ett riktigt sätt utgör också en tillåten behandling av personuppgifter enligt ändamålet. Utbildning eller prov för viss behörighet För att få en viss behörighet krävs att sökanden avlägger prov för att visa sina kunskaper. Det rör sig både om körprov och kunskapsprov (se t.ex. 3 kap. 4 och 20 §§ KKL). I vissa fall krävs även att sökanden har genom- gått viss utbildning, t.ex. i fråga om yrkesförarkompetensbevis. Transport- styrelsen ska även förordna förrättare av olika prov. Förarprov för körkort eller förarbevis består av antingen ett kunskaps- prov eller ett kunskapsprov och ett körprov. Förarprov för körkort ska avläggas inför den som Transportstyrelsen har förordnat att förrätta förar- prov respektive kunskapsprov, se 3 kap. 10 § KKF. Förarprov för förar- bevis får avläggas inför den fysiska eller juridiska person till vilken Transportstyrelsen har överlämnat rätten att anordna kunskapsprov (3 kap. 10 a § KKF). Även körprov för taxiförarlegitimation ska avläggas inför den som Transportstyrelsen har förordnat att förrätta förarprov enligt KKL. Transportstyrelsen får även förordna en förrättare av kunskapsprov för yrkesförarkompetens enligt 1 kap. 6 § förordningen (2007:1470) om yrkesförarkompetens. Ett ändamål som tillgodoser Transportstyrelsens behov av att behandla personuppgifter för att kunna utföra dessa uppgifter bör införas i vägtrafik- datalagen. Transportstyrelsen har behov av att behandla personuppgifter för att pröva frågor om färdskrivarkort. Vad som avses med färdskrivarkort framgår av artikel 2 d i och rådets förordning (EU) nr 165/2014 av om färdskrivare vid vägtransporter, om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter och om ändring av och rådets förordning (EG) nr 561/2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransport- området. Ett ändamål som omfattar den behandling av personuppgifter som är nödvändig för att Transportstyrelsen ska kunna utföra sina uppgifter bör föras in i vägtrafikdatalagen. Av 5 kap. 1 § förordningen om kör- och vilotider samt färdskrivare, m.m.(kör- och vilotidsförordningen) framgår att Transportstyrelsen är behörig myndighet i fråga om färdskrivarkort enligt förordning (EU) nr 165/2014. Personuppgifter kan exempelvis behöva behandlas i Transportstyrelsens verksamhet vid handläggning av ärenden om utfärdande, förnyelse, utbyte och återkallelse av färdskrivarkort. Transportstyrelsen har efterlyst en närmare analys av behandlingen av uppgifter om färdskrivarkort. Som myndigheten har påpekat finns det fyra olika slag av färdskrivarkort, nämligen förarkort, företagskort, verkstadskort och kontrollkort. Gemensamt är att de ska utfärdas efter prövning av Transportstyrelsen, att de har begränsad giltighetstid och att de kan återkallas. En förare som kör ett fordon med en digital färdskrivare måste inneha ett personligt förarkort och använda det i enlighet med förordning (EU) nr 165/2014. Förarkortet är därmed närmast att jämställa med en behörighetshandling. Behandling av personuppgifter som krävs för att hantera frågor om förarkort regleras därmed naturligen i verksamheten som rör behörigheter. När det gäller övriga färdskrivarkort är anknyt- ningen till en verksamhetsgren inte lika självklar. Företagskort utfärdas till företag som behöver använda fordon utrustade med färdskrivare, verkstadskort är knutna till färdskrivar- eller fordonstillverkare, en montör eller en godkänd verkstad och kontrollkort utfärdas till en kontroll- myndighet. Gemensamt för dessa kort är att de ger innehavaren tillgång till de uppgifter som finns registrerade i färdskrivaren. Korten är inte en behörighetshandling på samma sätt som förarkortet på så sätt att korten krävs för att få framföra ett fordon av visst slag. Däremot ger korten innehavaren behörighet att se viss information. Mot den bakgrunden och för att det av verksamhetsskäl är lämpligt att hantera behandling av personuppgifter avseende samtliga färdskrivarkort på samma sätt, så anser regeringen att ändamålet för behandling av personuppgifter kopplade till samtliga färdskrivarkort bör regleras i verksamheten som rör behörigheter. Det är angeläget att Transportstyrelsen får behandla uppgifter som är nödvändiga för att styrelsen ska kunna ta ut avgifter enligt avgifts- förordningen (1992:191) eller annan författning som rör avgifter relaterade till behörigheter. Vidare har Transportstyrelsen behov av att behandla personuppgifter i samband med nedsättning av eller befrielse från avgift enligt förordningen (2010:1578) om provavgifter för körkort och yrkesmässig trafik, m.m. Ett ändamål som tillgodoser dessa behov bör därför införas i vägtrafikdatalagen. Med avgifter avses såväl avgifter för utfärdande av behörighets- handlingar (t.ex. körkort, taxiförarlegitimation, förarbevis och kompetens- bevis) som olika ansökningsavgifter och förseningsavgifter. Transportstyrelsen har till uppgift att bestämma avgifter, men också, i den utsträckning som det behövs, att utreda och återbetala dem. Även åtgärder för indrivning eller andra åtgärder för verkställighet behöver kunna vidtas. Transportstyrelsen kan även behöva redovisa influtna medel. Ändamålet bör därför omfatta all behandling av personuppgifter som krävs för dessa uppgifter. 7.10.2Behandling av personuppgifter i verksamhet för vilken stat eller kommun ansvarar Regeringens förslag: Personuppgifter som behandlas i Transport- styrelsens verksamhet som rör behörigheter ska även få behandlas om det är nödvändigt för tillhandahållande av sådana uppgifter om behörigheter som behövs i en verksamhet som stat eller kommun ansvarar för enligt lag eller förordning, när det gäller –kontroll av ordning och säkerhet i trafiken, –tillstånds- eller lämplighetsprövning eller annan liknande prövning, –försvars- eller beredskapsplanering, –tillsyn, eller –en annan verksamhetsuppgift som förutsätter tillgång till information rörande behörigheter. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: anser att det bör tydliggöras att personuppgifter får behandlas för brottsbekämpande ändamål. Kommuner och Landsting anser att kommunerna bör ges möjlighet till direktåtkomst till uppgifter om körkortsinnehav för handläggning av ärenden om parkeringstillstånd för rörelsehindrade, men att ändamåls- bestämmelsen ställer för höga krav på att åtkomsten är absolut nödvändig för att utföra myndighetsuppgiften. Förslaget i utkastet till lagrådsremiss: Överensstämmer i sak med regeringens, men skiljer sig delvis språkligt. Remissinstanserna: Transportstyrelsen anser att behov av åtkomst till körkortsfotografier liksom att såväl som i sin kontrollerande och brottsbekämpande verksamhet har behov av uppgifter om behörigheter, t.ex. vid utredning av olaglig trafikskoleverksamhet, bör beskrivas. anser att skrivningen är svårtillgänglig och att en ändring bör övervägas. Skälen för regeringens förslag Kontroll av ordning och säkerhet i trafiken Ett av syftena med vägtrafikregistret är att ge tillgång till uppgifter om behörigheter, t.ex. körkortsbehörighet, för kontroll av ordningen och säkerheten i trafiken. har tillgång till i stort sett samtliga behörighetsuppgifter i vägtrafikregistret. Det är väsentligt att fortsatt har goda möjligheter att snabbt få tillgång till uppgifter om behörigheter för kontrollen av ordningen och säkerheten i trafiken. Ett ändamål som tillgodoser detta bör därför föras in i vägtrafikdatalagen. Tillstånds- eller lämplighetsprövning eller annan liknande prövning Att någon innehar en behörighet av visst slag kan vara en förutsättning för att denne ska få avlägga ett prov eller få ett tillstånd eller ett godkännande. Som exempel kan nämnas följande. Förarprov för körkort får endast avläggas av den som har ett körkorts- tillstånd och, för vissa behörigheter, har genomfört en riskutbildning. Det är nödvändigt för förarprövaren – som kan vara en tjänsteman vid eller Försvarsmakten eller en lärare vid gymnasieskola eller vuxenutbildning – att inför förarproven få del av dessa uppgifter. Som Transportstyrelsen påpekat kan exempelvis förarprövare vid även ha behov av tillgång till uppgifter om körkorts- fotografier för den identitetskontroll som utförs inför ett prov. Uppgifter om behörigheter, återkallelse av körkort eller uppgift om att ett ingripande har skett med stöd av lagen (1976:511) om omhänder- tagande av berusade personer m.m. fyller en viktig funktion, inte bara för prövningen av behörigheter på vägtrafikområdet, utan även för t.ex. Transportstyrelsens prövning av flygcertifikat. Den sist nämnda verksamheten rör inte vägtrafikområdet och omfattas därmed inte av ändamålet för Transportstyrelsens egen verksamhet på behörighets- området som beskrivs i avsnitt 7.11.1. meddelar förordnanden som vägtransportledare enligt 6 § lagen (2004:1167) om vägtransportledare. En förutsättning för att få ett förordnande är att sökanden har ett körkort med behörigheten C eller ett likvärdigt utländskt körkort. har således behov av tillgång till dessa uppgifter. Som Kommuner och Landsting har påpekat har kommunerna behov av uppgift om huruvida en sökande har körkort eller inte vid hand- läggningen av en ansökan om parkeringstillstånd för rörelsehindrade. Mot denna bakgrund bör det finnas ett särskilt ändamål som medger att Transportstyrelsen får behandla uppgifter om behörigheter för att lämna ut till annan statlig eller författningsreglerad verksamhet om det behövs för tillstånds- eller lämplighetsprövning eller annan liknande prövning. Regeringen anser inte att det finns skäl att utforma ändamålet annorlunda med anledning av och Landstings synpunkter. Uppgifter om behörigheter kan även ha betydelse för försvars- och beredskapsplaneringen. Exempelvis har Försvarsmakten vid sådan planering behov av tillgång till uppgifter om bl.a. körkortsbehörigheter. Denna planering utgör ett viktigt samhällsintresse, varför ett sådant ändamål bör föras in i den nya lagen. Uppgifter om behörigheter används av olika myndigheter som har till uppgift att utöva tillsyn såväl inom som utanför vägtrafikområdet. Som exempel kan nämnas behov av uppgifter om förarkort för färdskrivare, yrkeskompetensbevis och taxiförarlegitimation vid myndighetens kontroller enligt förordningen om kör- och vilotider samt färdskrivare, m.m., lagen om yrkeskompetensbevis och TTL. Som Transportstyrelsen anfört kan även såväl som Åklagar- myndigheten i sin kontrollerande och brottsbekämpande verksamhet ha behov av uppgifter om behörigheter t.ex. vid utredning av olaglig trafikskoleverksamhet. Vidare kan och i sina respektive tillsynsverksamheter ha behov av uppgifter om behörig- heter. Ett ändamål som tillgodoser dessa behov bör därför föras in i vägtrafikdatalagen. Angående motiven för att införa ett generellt ändamål, se avsnitt 7.9.2 under . Som exempel på verksamhet som kan träffas av ändamålet i fråga om behörigheter kan nämnas behov av uppgifter om körkortsinnehav vid utredningar om bilstöd enligt 52 kap. socialför- säkringsbalken (2010:110). Vidare ska Transportstyrelsen enligt 4 kap. 7 § FVTR på begäran av t.ex. ombudsmän, , allmän domstol eller Justitiekanslern lämna ett utdrag som avser registrerade uppgifter om körkort. Ett ändamål som tillgodoser dessa behov bör införas i vägtrafikdatalagen. Även den brottsbekämpande verksamhet som tar upp, och som inte täcks av något särskilt angivet ändamål, får enligt regeringen bedömas enligt detta ändamål. Jfr även avsnitt 7.10.3. Bestämmelsen innehåller ett flertal kriterier vilket, som anför, kan göra den något svårtillgänglig. Kriterierna behöver anges, men med anledning av synpunkt har bestämmelsen formulerats om något. 7.10.3Särskilt om tillgång till körkortsfotografier Regeringens förslag: En personuppgift i form av en fotografisk bild av en enskild som behandlas i Transportstyrelsens verksamhet som rör behörigheter ska även få behandlas när det är nödvändigt för att tillhandahålla en uppgift som behövs i –, Säkerhetspolisens eller brotts- bekämpande verksamhet, eller –arbete med att upprätthålla allmän ordning och säkerhet. Utredningens förslag: Utredningen föreslår att bl.a. körkortsfotografier ska få behandlas för kontroll av identitet i samband med kontroll av förarbehörighet. Remissinstanserna: Datainspektionen är positiv till utredningens förslag, men anför särskilt i fråga om direktåtkomst till körkortsfotografier att en sådan åtkomst innebär en stor potentiell spridning av fotografierna, vilket innebär att det krävs en noggrann undersökning av vilket sekretesskydd som kommer att gälla för uppgifterna hos . ser det som mycket positivt att kan medges direktåtkomst till körkortsfotografier. anser att myndigheten, liksom andra brottsbekämpande myndigheter, bör kunna få direktåtkomst till körkortsfotografier för identifiering i brottsbekämpande verksamhet. Förslaget i utkastet till lagrådsremiss: Överensstämmer i sak med regeringens, men skiljer sig delvis språkligt. Remissinstanserna: och Säkerhetspolisen väl- komnar förslaget att myndigheterna får medges direktåtkomst till fotografier. och är positiva till förslaget, men föreslår att även dessa myndigheter ska omfattas. myndigheten, Svensk Försäkring och är positiva till förslaget men menar att även bör omfattas. Skälen för regeringens förslag Enligt bilaga 2 till FVTR registreras bl.a. körkortsfotografier i vägtrafik- registret i fråga om körkort. I fråga om personuppgifter har vägtrafik- registret till ändamål att exempelvis tillhandahålla uppgifter för verksam- het, för vilken staten eller en kommun ansvarar enligt lag eller annan författning, i fråga om den som har behörighet att framföra fordon, se 5 § 1 Uppgifter om den som har behörighet att framföra fordon ska även enligt 5 § 3 LVTR tillhandahållas för att utreda trafikbrott i samband med erna för att utreda trafikbrott som har upptäckts på annat sätt än genom en automatisk trafiksäkerhetskontroll kan dock inte medges enligt nuvarande Direktåtkomst till personuppgifter i vägtrafikregistret får enligt 8 § LVTR endast medges för sådana ändamål som anges i 5 § 1–3 i enlighet med föreskrifter meddelade av regeringen. Användare av registret som via elektronisk överföring på det sätt Transportstyrelsen föreskriver har möjlighet att direkt eller via informationsförmedlare söka i vägtrafik- registret och där få svar på frågor ska anses ha sådan direktåtkomst (4 kap. 3 § FVTR). Direktåtkomst får medges endast om den utgör en tillåten behandling av personuppgifter enligt PUL och får inte medges innan Transportstyrelsen försäkrat sig om att behörighets- och säkerhetsfrågorna är lösta på ett sätt som är tillfredsställande från integritetssynpunkt (4 kap. 4 § FVTR). har direktåtkomst till i stort sett samtliga körkortsuppgifter i vägtrafikregistret utom återkallelsegrund och referensnummer, eftersom dessa uppgifter omfattas av sekretess. heller har direktåtkomst till de fotografiska bilder som finns i registret, förutom då syftet är att utreda trafikbrott i samband med Enligt 22 kap. 1 § OSL gäller sekretess i verksamhet som avser folkbok- föringen eller annan liknande registrering av befolkningen och, i den utsträckning regeringen meddelar föreskrifter om det, i annan verksamhet som avser registrering av en betydande del av befolkningen för uppgift i form av fotografisk bild av den enskilde, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider Av 6 § offentlighets- sekretessförordningen (2009:641), förkortad OSF, framgår att sekretessen gäller för körkortsfotografierna i Sekretessen hindrar emellertid inte att uppgift lämnas till en annan myndighet, om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning (10 kap. 28 § OSL). Enligt 4 kap. 13 § FVTR ska uppgift i vägtrafikregistret i form av en fotografisk bild av en enskild på begäran lämnas ut till bl.a. , Säkerhetspolisen och Kustbe- Vid direktåtkomst överförs sekretessen till den mottagande myndigheten enligt 11 kap. Finns det en annan primär sekretessbestämmelse till skydd för samma intresse som är tillämplig hos den mottagande myndigheten gäller dock denna (11 kap. 8 § OSL). 2018/19:33 exempel kan nämnas att enligt 35 kap. 1 § OSL gäller sekretess för uppgift om enskilds personliga förhållanden bl.a. i en utredning enligt bestämmelserna om förundersökning i brottmål och i annan verksamhet som syftar till att förebygga, uppdaga, utreda eller beivra brott och som bedrivs av bl.a. , Säkerhetspolisen eller Kustbevak- ningen.