prop · H60353 · 2019-02-26 00:00:00 — Dessa två förmåner betalas således inte ut med stöd av förordningens bestämmelser inom EU/EES utan med stöd av tidsbegränsade bestämmelser i 5 kap. 17 a eller 18 § socialförsäkringsbalken. Bestämmelserna ger emellertid inte stöd för utbetalning av förmån till något land utanför EU/EES och . Be- stämmelserna är begränsade till utgången av 2019. Samordningsbestämmelserna skiljer mellan förmåner av två slag: kontantförmåner och vårdförmåner. Vårdförmåner innefattar hälso- och sjukvård, läkemedel och sjukhusvård, vissa förmåner för omsorgsbehövande samt direkta betalningar för att ersätta merkostnader till följd av vårdbehov. Vårdförmåner utges som huvudregel av bosättningslandet, men kan under vissa förutsättningar även utges av vistelselandet och är inte förmåner som exporteras. 2018/19:53 Sjukpenning och andra förmåner som kategoriseras som kontantförmåner för tillämpningen av förordningen kan däremot betalas ut även om en person inte bor i . En person som är försäkrad i men som bor i ett annat EU/EES-land har därmed rätt att exportera förmånen med stöd av förordningen. Det innebär bland annat att förmåner som sjukpenning, omvårdnadsbidrag och merkostnadsersättning, som ses som kontanta vårdförmåner i förordningens mening, kan betalas ut till ett annat EU/EES-land. Sjuk- och aktivitetsersättning räknas i som en förmån vid sjukdom, men dess konstruktion och syfte innebär att de i förordningens mening klassificeras som så kallade förmåner vid invaliditet. Både sjuk- och aktivitetsersättningen kan vara inkomstbaserad eller betalas på garantinivå. Den inkomstbaserade sjuk- och aktivitetsersättningen kan betalas ut till länder utanför EU/EES med stöd av socialförsäkringsbalken, medan sjuk- och aktivitetsersättning på garantinivå enbart kan exporteras till ett EU/EES-land med stöd av förordningen. Arbetslöshetsersättning enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring I lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring regleras vad som krävs för att en arbetssökande ska ha rätt till arbetslöshetsersättning. Bestämmelserna innebär att den arbetssökande ska vara anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen och även i övrigt stå till arbetsmarknadens förfogande. Vidare krävs bl.a. att den arbetssökande uppfyller ett arbetsvillkor för att ha rätt till ersättning. Med stöd av förordningen kan en person lägga samman försäkrings- och anställningsperioder eller perioder av verksamhet som egenföretagare som är fullgjorda i en medlemsstat med perioder i det senaste arbetslandet vid prövning av om han eller hon uppfyller de villkor som uppställs i lagen om arbetslöshetsförsäkring för att ha rätt till arbetslöshetsersättning. Med stöd av förordningen kan även en person som är helt arbetslös och som uppfyller de villkor som ställs upp i lagen om arbetslöshetsförsäkring för rätt till ersättning och därtill vissa angivna villkor i förordningen bibehålla svensk arbetslöshetsersättning för att söka arbete i ett annat EU/EES-land eller i , s.k. export. Av förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring följer att export av svensk arbetslöshetsersättning är möjlig i längst . Ersättning för vårdkostnader med stöd av förordningen och ersättningslagen Enligt förordningen har EU-medborgare i vissa fall rätt till hälso- och sjukvård inom EU/EES, såväl tillfällig som planerad. Förordningen innehåller även bestämmelser om vad som gäller för hälso- och sjukvård för gränsarbetare samt pensionstagare och deras familjemedlemmar. Enligt förordningen och tillämpningsförordningen ersätter medlemsstaterna varandra för uppkomna vårdkostnader i angivna fall. En patient betalar som regel endast patientavgift, mot uppvisande av ett s.k. . Lagen (2013:215) om ersättning för kostnader till följd av vård i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (ersättningslagen) som har genomfört och rådets direktiv /24 (patientrörlighetsdirektivet)9 i nationell rätt, innehåller bestämmelser om Prop. 2018/19:53 ersättning till patienter för kostnader som uppkommit till följd av att de har tagit emot vård i ett annat land inom EU/EES. Lagen ska inte tillämpas i de fall en patients rätt till ersättning grundar sig på förordningen. Enligt lagen har en patient rätt till ersättning för kostnader som har uppkommit till följd av att han eller hon har tagit emot vård i ett annat land in EU/EES om 1.patienten, när kostnaderna uppkom, tillhörde den personkrets för vilken är behörigt att meddela sådant tillstånd till vård utanför bosättningsmedlemsstaten som avses i artikel 20 i förordningen, 2.vården har tillhandahållits av hälso- och sjukvårdspersonal, och 3.patienten skulle haft rätt att få vården bekostnad av det allmänna om den tillhandahållits i . Enligt ersättningslagen kan en person välja att ansöka om förhandsbesked innan han eller hon åker till en annan medlemsstat för att få vård. prövar en sådan ansökan och, om personen har rätt till ersättning enligt lagen, lämnar besked om det högsta belopp som ersättning kan betalas med för vården. Ersättningsnivån bestäms utifrån vad vården skulle ha kostat i . Den enskilde får sedan vården inom EU/EES, betalar kostnaden alternativt får en faktura och ansöker om ersättning i efterhand. betalar därefter ut ersättning upp till den nivå som beslutats i förhandsbeskedet eventuellt med avdrag för patientavgift. Ersättningen kan aldrig överstiga den faktiska kostnaden. Enligt ersättningslagen finns det möjlighet för den enskilde att ansöka om ersättning för planerad vård utan att ha ett förhandsbesked. Den enskilde åker då på eget initiativ och får vård samt ansöker om ersättning i efterhand. utreder därefter om förutsättningarna är uppfyllda för att ersättning kan utges och om så är fallet kan den enskilde få ersättning till den nivå som vården hade kostat i men aldrig högre än den faktiska kostnaden. Avdrag görs för patientavgift i de fall det är aktuellt. 4.3Inverkan på tillgången till svenska trygghetsförmåner i efter utträdestidpunkten Om lämnar EU, framför allt om det då inte finns ett gällande utträdesavtal, finns det ett antal sociala trygghetsförmåner som inte kan fortsätta betalas ut efter utträdet till enskilda bosatta i . Som redogjorts för ovan betalas en del förmåner ut med stöd av förordningens bestämmelser och en del med stöd av nationella bestämmelser. I samband med ett utträde blir ett tredjeland. För en enskild som får förmåner för utträde ur EU kan detta således utgöra en förändring i den grund som ger rätt till en fortsatt utbetalning av svenska sociala trygghetsförmåner. 9 och rådets (EU) direktiv /24 av om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård. 2018/19:53 Detta innebär å ena sidan att utbetalning av förmåner till kan komma att upphöra när landet blir ett tredjeland. Å andra sidan innebär det att utbetalning av förmåner till tredjeland kan fortgå även vid ett avtalslöst utträde om det finns stöd för det i nationella bestämmelser. Som exempel på export till tredjeland som kan ske med stöd av nationella bestämmelser kan nämnas inkomstbaserad pension och inkomstbaserad sjukersättning. Det är dock svårt att utröna vilka förmåner som kommer att beröras eftersom detta beror på vilka som uppbärs men också på vilka ansökningar som kan inkomma även efter utträdestidpunkten. Försäkrad för svenska trygghetsförmåner enligt socialförsäkringsbalken utträde ur EU utan ett utträdesavtal får vissa direkta följder i förhållande till enskildas rättigheter, i synnerhet då den rättsliga grunden för export som finns i förordningen upphör att gälla i samband med utträdet. Av 4 kap. 3 § socialförsäkringsbalken följer att den som är bosatt i är försäkrad för bosättningsbaserade förmåner och den som arbetar i är försäkrad för arbetsbaserade förmåner. Den som varken är bosatt eller arbetar men som uppfyller vissa andra krav är försäkrad för övriga förmåner. Bosättning och arbete är alltså svenska försäkringsvillkor. För att vara försäkrad måste personen också, i de fall det är aktuellt, uppfylla de förmånsspecifika kraven på försäkringstider. Medborgarskap är således inte en faktor i detta hänseende. På vilken grund en person anses försäkrad påverkar vilka förmåner denne har rätt till efter utträdestidpunkten. Vad gäller t.ex. föräldrapenning och barnbidrag krävs enligt socialförsäkringsbalken att barnet är bosatt i , varför grund för fortsatt export saknas när förordningen är tillämplig. Vidare kommer en person som är bosatt i med sin familj efter utträdet inte längre att kunna få det särskilda bidraget för hemmavarande barn, det särskilda bidraget för barn som bor växelvis eller umgängesbidraget inom bostadsbidraget. Inte heller omvårdnadsbidraget eller merkostnadsersättning kommer att kunna betalas till personer i . Detsamma gäller för sjuk- och aktivitetsersättning på grundnivån, efterlevandepension samt garantipensioner som exporteras med stöd av de tillfälliga bestämmelserna i socialförsäkringsbalken som inte omfattar export till tredjeland. Även grund för att lämna ersättning för vårdkostnader skulle saknas efter ett avtalslöst utträde. Eftersom den rättsliga grunden för export som finns i förordningen upphör att gälla i samband med utträdet och då det inte finns några bestämmelser i svensk rätt som medger export av arbetslöshetsersättning till tredjeland, kommer det inte heller vara möjligt att exportera arbetslöshetsersättning till efter landets utträde ur EU. Sammanläggning av intjänade perioder och likställande av förmåner Efter utträdet kommer det att saknas rättslig grund för att sammanlägga intjänade perioder, där intjänandet skett när var medlem i EU, eftersom denna rätt baseras på förordningens bestämmelser. Till exempel kommer intjänade perioder som fullgjorts i inte att kunna användas för att uppfylla olika försäkringsvillkor i för det fall att detta inte regleras i nationella bestämmelser. Detta kan få inverkan på den enskildes rätt till förmån eller storleken på förmån som följd. För att kunna tillgodoräkna sig rätten att sammanlägga perioder även framgent vid ansökan av förmån eller ersättning som görs efter utträdet behöver detta regleras i nationella bestämmelser. När det gäller möjligheterna att kunna beakta förmåner, inkomster, omständigheter eller händelser som uppburits respektive inträffat i före utträdet kan principen om likställande inte heller tillämpas för tid efter utträdestidpunkten för det fall nationella bestämmelser inte medger detta, eftersom denna princip, liksom principen om sammanläggning av perioder, regleras i förordningen. Det administrativa samarbete som finns inom EU/EES kommer inte att kunna upprätthållas gentemot om de lämnar EU utan ett utträdesavtal eftersom samarbetet grundar sig på förordningens och tillämpningsförordningens bestämmelser. Det kommer därmed att saknas ett rättsligt stöd för såväl administrativt samarbete som tillämpningen av de standardiserade blanketter som utfärdats med stöd av förordningarna och medför vissa rättigheter för den enskilde. Det finns dock bestämmelser som gäller handläggningen av ärenden om förmåner från bl.a. bestämmelserna om ansökan, utredningsskyldighet och beslut i socialförsäkringsbalken och förvaltningslagen (2017:900). 4.4Behov av åtgärder för att mildra konsekvenserna vid utträde ur EU En stor andel av de cirka 100 000 svenska medborgare som bor eller arbetar i får inga svenska trygghetsförmåner utbetalda till sig. Karaktären av det regelverk som legat till grund för utbetalning av trygghetsförmåner är inte heller medborgarbaserat, vilket gör att även andra medborgare har rätt eller kan ha en framtida rätt till trygghetsförmån från baserat på tidigare arbete eller bosättning i . Med hänsyn till denna komplexitet och det faktum att myndigheterna har en begränsad möjlighet att ta fram relevant statistik avseende antalet personer som har tjänat in något som kan ligga till grund för svenska förmåner är det svårt att på en aggregerad nivå säga hur många som kan komma att beröras av regeringens förslag. Inte heller skulle sådan information säga något om det inom ramen för förslagen tillkommande antalet ansökningar där utbetalning ska ske till Förenade 2018/19:53 kungariket. Sammantaget medför detta att det inte går att förutsäga det antal som skulle kunna omfattas av förevarande förslag. Oavsett antalet medborgare som kan komma att påverkas av effekterna till följd av utträde ur EU finns det ett behov av att vidta åtgärder som syftar till att fortsätta skydda rätten till sociala trygghetsförmåner. Skyddet för medborgares rättigheter har under EU:s förhandlingar med varit en central utgångspunkt. Regeringen delar uppfattningen att skyddet för medborgares rättigheter är en central utgångspunkt och anser att det inom ramen för de nationella åtgärder som föreslås också ska säkerställas att enskilda medborgare inte drabbas av det brittiska utträdet. Eftersom det länge har varit okänt huruvida ett utträdesavtal mellan och EU kommer att slutas och bli tillämpligt har det varit svårt för enskilda att fatta avvägda beslut om sin situation. Det är vidare orimligt att enskilda drabbas av så långtgående konsekvenser som ett utträde innebär från till en annan utan tid för omställning. Det får anses ligga inom ramen för unionsrättsliga förpliktelser att säkerställa en rimlig nivå av framtida förmåner, så som pension, eftersom personer har räknat med att få ersättning för den tid som dessa använt rätten till fri rörlighet och t.ex. varit bosatta eller arbetat i då landet var medlem i EU. Åtgärder bör vidtas för att mildra de allvarligaste konsekvenserna av Förenade kungarikets utträde ur EU Regeringens bedömning: Det bör införas bestämmelser för att skydda rätten till intjänade perioder och möjligheten att likställa förmåner m.m. som tjänats in eller uppkommit i då landet var medlem i Europeiska unionen. Det bör vidare införas bestämmelser om att svenska sociala trygghetsförmåner, med undantag för arbetslöshetsersättning, ska fortsätta att betalas ut till enskilda i . Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedöm- Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna som lämnat remis- svar delar eller ser positivt på promemorians bedömning. Arbetsförmedlingen, , , Inspektio- nen för socialförsäkringen (ISF), i , akademikers centralorganisation (), , och universitetslärare och forskare () till- välkomnar förslaget men lämnar kommentarer på för myndighetens tillämpning särskilt viktiga delar. har inga invändningar mot att förslagen genomförs. ser positivt på förslagen för att de ger enskilda som nyttjat den fria rörligheten och som riskerar att drabbas av negativa konsekvenser för förberedelse. Förvaltningsrätten i välkomnar förslaget och har i huvudsak inga invändningar mot de förslag som läggs fram men lämnar vissa synpunkter. tillstyrker de förslag som lämnas i promemorian eftersom man instämmer med behoven av att möjliggöra tid för omställning för enskilda. Kommuner och Landsting (SKL) ser positivt på åtgärderna som föreslås i promemorian, bland annat med tanke på de många svenskar som bor och arbetar i . vid har inget att anföra vad avser förslagen då den enda förändringen i sak jämfört med , nämligen inskränkningen av utbetalning av framtida arbetslöshetsersättning, är en naturlig följd av utträde. Samhällsvetenskapliga fakulteten vid och () har inga synpunkter på förslagen. () anser att promemorian inte föranleder några kommentarer. Kammarrätten i har inte något att invända mot förslagen i promemorian. i understryker, mot bakgrund av det stora antalet svenska medborgare i , vikten av att berörda aktörer genomför tidiga informationsåtgärder. a-kassor anser att det finns anledning att utreda om hänvisningen till bestämmelserna om likställande och sammanläggning i förordningen bör avse lydelsen av förordningen som gällde fram till och med utträdestidpunkten. i (LO) avstår från att yttra sig. () varken tillstyrker eller avstyrker förslagen. En- dast en av remissinstanserna, , avstyrker förslagen med hänsyn till att det inte går att överblicka konsekvenserna om lagen genomförs i dess föreslagna utformning utan ytterligare analys av i varje fall de frågor som avser tillämpningen av förordningen. Skälen för regeringens bedömning: För att minimera risken för att enskilda i som har använt rätten till fri rörlighet ska ställas inför allvarliga konsekvenser till följd av att lämnar EU bör det införas bestämmelser som ska mildra de konsekvenser som uppstår vid en sådan situation. De personer som omfattas av regeringens förslag är de som vid utträdestidpunkten hade rätt att få eller fick en förmån utbetald i . Även personer som har arbetat eller har varit bosatta i före utträdestidpunkten ingår i förslagens personkrets. Slutligen inbegriper personkretsen enskilda som vid utträdestidpunkten får vård i . Regeringen vill framhålla att syftet med förslagen inte är att tillskapa möjligheter att exportera fler eller andra förmåner än de som redan betalas ut eller tjänats in under medlemskap i . Bedömningar av rätten till förmåner bör därför inte heller göras på annat sätt än som vid nuvarande tillämpning. Förslagen bör ses som en rättslig grund för att hantera ärenden på samma sätt som . Nyansökningar som avser utbetalning av förmåner till för tid efter utträdestidpunkten men där rätten till förmån inte funnits för utträdet omfattas inte av förslagen. För och del innebär det ingen förändring i hanteringen av ärenden eller bedömning av förmåner. har anfört att myndigheten inte delar denna bedömning då myndigheten anser att det behöver 2018/19:53 prövas i varje enskilt ärende om det finns förutsättningar för att tillämpa de föreslagna bestämmelserna. Regeringen vill framhålla att syftet med lagen inte är ompröva pågående ärenden som rör utbetalningar till . Det kan dock tillkomma nya ärenden till följd av att det funnits en rätt till en förmån vid utträdestidpunkten och där ansökan gjorts inom ramen för reglerna om retroaktivitet förknippade till de olika förmånerna. a-kassor har lyft frågan om vilken lydelse av förordningen som ska tillämpas. För att uppnå en likformig, förutsägbar och rättssäker tilllämpning anser regeringen att det bör framgå av nu föreslagen lagtext vilken lydelse av förordningen som gällde som lämnade EU i syfte att undvika skillnader i tillämpningen. Den lydelse som ska tillämpas är och rådets förordning (EG) 883/2004 i lydelsen enligt kommissionens förordning (EU) 2017/49210. Regeringen delar den mening som framförs av i att det är av stor vikt att myndigheterna har beredskap för de frågor som kan uppkomma med anledning av brexit, oavsett utfall. Detta är särskilt angeläget vid ett avtalslöst utträde där enskilda sent omsider kan bli varse om förändringar i den egna situationen som riskerar att bli kännbara. Sociala trygghetsförmåner efter det att Regeringens förslag: Det ska införas bestämmelser om att social- försäkringsbalken och ersättningslagen ska fortsätta att tillämpas efter den tidpunkt som lämnade Europeiska unionen (EU) för de personer som omfattades av författningarna före nämnda Vidare ska det finnas bestämmelser om att Europaparlamen- tets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen för svensk del i vissa fall ska tillämpas som om förordningen var fortsatt tillämplig avseende de personer som omfattades av förordningen före den tidpunkt som Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens för- Remissinstanserna: , och Försäk- ringskassan anför att det behöver klargöras vilken status konventionen mellan och och ska anses ha. anför vidare att socialförsäkringsbalken ska vara fort- satt tillämplig när förutsättningarna är uppfyllda även om det inte regleras 10 Kommissionens förordning (EU) 2017/492 av om ändring av Europa- parlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghets- systemen och av och rådets förordning (EG) nr 987/2009 om till- lämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004. i den föreslagna lagen. framför även att tillämpningsförordningen, studiestödslagen (1999:1395) och lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring bör anges i lagtexten, eftersom även förmåner kopplade till dessa lagar ingår i lagens materiella tillämpningsområde. Förvaltningsrätten i har efterfrågat ett förtydligande av vad som avses med ”tillämpas i vissa fall”. () avstår från att kommentera tillämpligheten av konventionen med då det råder stor osäkerhet om den avtalsrelation som och Europeiska unionen kommer att ha . a-kassor understryker vikten av att bestämmelserna i lagen inte lämnar något utrymme för tolkning när det gäller vilka artiklar i förordningen som ska fortsätta att tillämpas. Skälen för regeringens förslag: De effekter som uppstår om lämnar EU utan att ett utträdesavtal har ingåtts mellan parterna innebär att enskilda ställs inför en omedelbar förändring då blir ett tredjeland och gällande unionsrättsliga regelverk upphör att gälla. Detta medför att förutsättningar för att fortsätta tillämpa det unionsrättsliga regelverket saknas och enskilda inte ges någon tid för omställning. Så blir även fallet för de personer som har rätt till garantipension till ålderspension samt garantipension till omställningspension vid utträdestidpunkten, oavsett om ett utträdesavtal mellan och har ingåtts. Utan en skyndsam ändring kan enskilda inte längre få sina sociala trygghetsförmåner utbetalda till , med undantag för de förmåner som betalas ut med stöd av andra befintliga bestämmelser i socialförsäkringsbalken såsom inkomstgrundad ålderspension. Det kommer inte heller att, vid ett avtalslöst utträde, finnas grund för att tillämpa principen om likställande av förmåner, inkomster, omständigheter eller händelser eller principen om sammanläggning av fullgjorda perioder. Det kommer inte heller att finnas unionsrättsligt stöd för att betala ut ersättning för vård som har getts i före utträdet. Vad gäller tillämpligheten av konventionen om social trygghet mellan och och , se avsnitt 4.1. Det nu lämnade förslaget innebär ingen skillnad avseende personkretsen jämfört med förordningens personkrets. Personkretsen utgörs alltså av sådana personer som omfattats av någon av författningarnas bestämmelser före utträde ur EU. De uttryck som används i den föreslagna lagen bör lämpligen ha samma innebörd som de uttryck som används i socialförsäkringsbalken respektive i förordningen för utträdet. har anfört att hänvisningen i lagen till olika författningar även bör inbegripa tillämpningsförordningen, studiestödslagen (1999:1395) och lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. I den första paragrafen anges vilka författningar som det finns bestämmelser om i lagen. Den nu föreslagna lagen innehåller inga bestämmelser om tilllämpningsförordningen. Regeringen konstaterar att förmåner som regleras i studiestödslagen och lagen om arbetslöshetsförsäkring samordnas eller sammanläggs med stöd av förordningen och inte med stöd av nämnda författningar. Regeringen delar därför inte myndighetens bedömning att författningarna bör framgå av paragrafens lydelse. har vidare anfört att socialförsäkringsbalken bör vara fortsatt tillämplig när förutsättningarna är uppfyllda. 2018/19:53 understryka att socialförsäkringsbalken alltjämt är tillämplig i sin helhet när aktuella förutsättningar är uppfyllda. a-kassor har påpekat att det inte bör finnas några oklarheter när det gäller vilka artiklar i förordningen som ska fortsätta att tillämpas. Regeringen anser att utgångspunkten bör vara att förordningen bör tilllämpas på samma sätt som före utträde ur EU. De bestämmelser i förordningen som efterföljande paragrafer i lagen hänvisar till och som ger uttryck för principerna om likställighet, sammanläggning och exportabilitet bör alltjämt tillämpas, liksom de bestämmelser som är nödvändiga för att dessa ska få avsedd effekt. Det kan exempelvis röra sig om beräkningsregler som har tillämpats före utträdestidpunkten eller andra regler som är avgörande för att bestämmelserna ska få avsedd effekt.