prop · H60399 · 2019-04-10 00:00:00 — Diesel till berörda arbetsmaskiner får genom åtgärden ett högre pris, allt annat lika, vilket bedöms leda till lägre förbrukning och därigenom lägre koldioxidutsläpp och utsläpp av övriga luftföroreningar såsom partiklar och P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 Högre kostnader för metallbrytning kan medföra en viss risk för koldioxidläckage, dvs. att gruvbrytning och därmed utsläpp av koldioxid flyttar till länder som inte är bundna av motsvarande utsläppsrestriktioner. Åtgärden medför dock något förbättrade möjligheter för att på ett kostnadseffektivt sätt nå målet om inga nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären . Utsläppen av koldioxid beräknas minska med ca till följd av åtgärden, vilket i så fall skulle motsvara av utsläppen från . anser att det vore värdefullt att se hur beräkningen gjorts. Beräkningen om utsläppsminskningen bygger på ett antagande om i hur stor utsträckning en prishöjning påverkar förbrukningen, mätt som s.k. priselasticitet. I beräkningen används en långsiktig priselasticitet om -0,2. Denna elasticitet använder även vid beräkning om utsläppsminskningar vad gäller gruvdiesel i rapporten och luftut- släpp, Redovisning av regeringsuppdrag om kartläggning och förslag för minskade utsläpp (6826, ). Som flera remissinstanser framhåller instämmer regeringen i att det finns betydande osäkerhet i beräkningen om utsläppsminskning. Effekter för myndigheter och domstolar Förslaget förväntas medföra något lägre kostnader för då hantering av skatte- nedsättningen för gruvdiesel upphör. Förslaget förväntas medföra vissa kostnader av engångs- karaktär för att tillgodose företagens infor- mationsbehov vid de ändrade reglerna. Kostnaderna för kan hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget bedöms inte nämnvärt påverka antalet mål eller på annat sätt påverka arbetsbelastningen i de allmänna förvaltningsdomstolarna, och eventuella kost- nader ska därför hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslagen bedöms inte heller medföra några ökade kostnader för andra myndigheter. Förslaget bedöms vara förenligt med dels rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, EUT L 283, 31.10.2003, s. 51, dels reglerna om statligt stöd som följer av fördraget om P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 Europeiska unionens funktionssätt. Förslaget bedöms därför vara förenligt med . Om högre kostnader för gruvbrytning leder till att verksamheter läggs ned eller flyttas, kan sysselsättningen i branschen påverkas negativt. I sådana fall bedöms glesbygden påverkas mer än storstadsregionerna. Förslaget bedöms i det stora hela inte påverka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. 5.7Ändrad bränslebeskattning av viss värmeproduktion 5.7.1Ärendet och dess beredning har som nämnts ovan tagit fram promemorian Höjd energiskatt och kol- dioxidskatt på bränslen vid viss användning samt höjd skatt på kemikalier i viss elektronik. Promemorian har remissbehandlats och innehål- ler bl.a. förslag om avskaffad skattenedsättning av energiskatt och höjd koldioxidskatt för värme- produktion i kraftvärmeverk. Promemorians lagförslag är likalydande med propositionens förslag. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3, avsnitt 1. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr Fi2019/00431/S2). Förslaget om avskaffad skattenedsättning av energiskatt och höjd koldioxidskatt för värme- produktion i kraftvärmeverk är författnings- tekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande över förslaget. 5.7.2Bakgrund och gällande rätt Koldioxidskatt för bränslen som förbrukas för framställning av värme i annan kraftvärme- produktion inom EU:s system för handel med utsläppsrätter, kallat EU ETS, än den som sker i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet, tas ut av den generella koldioxidskattenivån. höjdes även koldioxidskatten till av den generella koldioxidskattenivån för bräns- len som förbrukas vid annan värmeproduktion inom EU ETS än den som sker i tillverk- ningsprocessen i industriell verksamhet eller i kraftvärmeproduktion. För produktion av värme i kraftvärmeanläggningar, såväl inom som utanför EU ETS, tas energiskatt ut av den generella skattenivån. Med kraftvärmeproduk- tion avses samtidig produktion av värme och skattepliktig elektrisk kraft i en och samma process, om den värme som uppkommer nyttig- görs och elverkningsgraden uppgår till . De ovan beskrivna skattelättnaderna för bränslen som förbrukas i kraftvärmeanläggningar respektive i fjärrvärmeanläggningar inom EU ETS utgör statligt stöd och omfattas av kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 187, 26.6.2014, s. 1). Detta innebär bl.a. att regeringen lämnar viss sammanfattande informa- tion om stöden till kommissionen. Artikel 16 i rådets direktiv /96/EG av den om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energipro- dukter och elektricitet, EUT L 283, 31.10.2003, s. 51, kallat energiskattedirektivet, ger medlems- staterna rätt att helt eller delvis tillämpa skatte- befrielse för bl.a. produkter som framställts av biomassa. Detta är grunden för den skatte- befrielse som gäller för olika flytande och gasformiga biobränslen för uppvärmning enligt 6 a kap. 2 b och 2 c §§ lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. 5.7.3Avskaffad skattenedsättning av energiskatt och höjd koldioxidskatt för värmeproduktion i kraftvärmeverk Regeringens förslag: För bränslen som förbrukas för framställning av värme i annan kraftvärmeproduktion än den som sker i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet ska energiskatt tas ut av den generella nivån. När sådan förbrukning sker inom EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) ska koldioxidskatt tas ut med 91 pro- cent av den generella nivån. För förbrukning utanför EU ETS ska koldioxidskatt även fortsätt- ningsvis tas ut av den generella nivån. Ändringarna träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: , , , , , , , Naturvårds- verket, , och Svenska tillstyrker eller har inte några invändningar mot förslaget. anser att det är principiellt riktigt att avskaffa nedsättningen av energiskatt och höja koldioxidskatten. Effekten blir dock sannolikt begränsad eftersom energibolagen redan planerar att fasa ut en betydande andel av Naturskyddsför- eningen menar att det föreslagna avskaffandet av skattenedsättningarna kan tänkas påskynda den planerade utfasningen av fossila bränslen. ser inte att de ursprungliga skälen för att staten ska stödja användningen av fossila bränslen med en nedsatt energiskatt finns kvar. En höjning av koldioxidskatten kan bidra till att påskynda omställningen mot fossilfrihet. anser att förslaget bidrar till mer enhetlig beskattning av uppvärm- ning. Att ta ut koldioxidskatt inom EU ETS innebär dock dubbla styrmedel. Fastighetsägarna anser att fossila bränslen i värmeproduktion ska fasas ut och ifrågasätter om nuvarande skatte- befrielse är i enlighet med det klimatpolitiska ramverket. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 , Energiföretagen , Energigas , , Jern- kontoret, , , , Kommuner och Landsting, , Tekniska Verken i , TEKO Textil- och Modeföretag, och avstyrker eller har invändningar mot förslaget. , Energiföretagen , , m.fl. påminner om att användningen av fossila bränslen i kraftvärmeanläggningar i de flesta fall redan är under avveckling. En tidigarelagd stängning av dessa kraftvärmeanläggningar riskerar att förvärra den redan akuta effektsituationen i framför allt storstäderna. Minskad elproduktion i svenska kraftvärmeanläggningar kan medföra ökad import av elkraft som producerats med fossila bränslen i andra länder. Även och påtalar vikten av stabil elför- sörjning. är positiv till att omställningen av bränsleanvändningen påskyndas men föreslår att skattehöjningen sker stegvis i syfte att minska risken att kraftvärmen ersätts med ren värmeproduktion, vilket kan öka problemet med effekttillgången i storstäderna. För det fall förslaget genomförs lämnar Energigas m.fl. ett förslag på en ändring av 6 a kap. 3 b § LSE med innebörden att bränslen som används för samtidig produktion av värme och skattepliktig elektrisk kraft i en och samma process, får fördelas fritt i förhållande till respektive energiproduktion, i stället för genom proportionering som är fallet . för fram att branschen behöver längre övergångstid. menar att nationella skatter på endast bidrar till det nationella målet men inte till EU:s utsläppsmål. Kommuner och Landsting för fram att förslaget försämrar konkurrens- kraften för kraftvärme och fjärrvärme samt att förslaget till stor del innebär en förmögenhets- överföring från kommun till stat, vilket bör regleras i enlighet med finansieringsprincipen. , Tekniska Verken i , m.fl. kritiserar att koldioxidskatt tas ut i anläggningar som omfattas av EU ETS. anser att ett mer effektivt alternativ än dubbla styrmedel för att uppnå klimatmål vore att sträva efter att skärpa kraven inom EU ETS. menar att motivet att undvika styrmedelsöverlappning har försvagats och att vad gäller värmeproduktion P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 inom EU ETS är risken för koldioxidläckage liten. anser att konsekvensutredningen inte uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regel- givning. anser att ikraftträdandet bör senareläggas till eftersom vissa företag som påverkas av förslaget ansöker om återbetalning per kalenderkvartal. Skälen för regeringens förslag: Klimatarbetet är en av regeringens prioriterade frågor. har antagit ett etappmål för utsläpp av växthusgaser som sker utanför EU ETS, dvs. för den s.k. icke-handlande sektorn. Enligt detta nationella mål ska utsläppen minska till 2020 jämfört med nivå motsvarande koldioxidekvi- valenter. Utsläppsgapet för att nå etappmålet till 2020 med enbart inhemska åtgärder var vid den senaste bedömningen . Bedöm- ningen av utsläppsgapet inkluderar endast effekten av de styrmedel som var beslutade . Därmed omfattas inte effekterna av exempelvis Bränslebytet och införandet av bonus–malus-systemet. Miljömålsberedningen föreslog i betänkandet Ett klimatpolitiskt ramverk för (SOU 2016:21) ett långsiktigt nationellt mål för ut- släppen av växthusgaser till 2045. Den dåvarande regeringen beslutade att överlämna en proposition till om ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146) som bl.a. innefattade förslag till en ny klimatlag och ett långsiktigt utsläppsmål i enlighet med Miljömålsberedningens förslag. godkände det regeringen föreslagit om mål för den svenska klimatpolitiken (se bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). Detta innebär att det klimatpolitiska arbetet ska utgå från ett långsiktigt, tidsatt utsläppsmål som fastställer. Målet är att inte ska ha några nettoutsläpp av växthus- gaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium ska vara lägre än utsläppen . Förslaget om s.k. nettonollutsläpp omfattar även utsläpp inom I syfte att minska utsläppen av koldioxid från svenska kraftvärmeanläggningar och bidra till en globalt hållbar utveckling samt för att bidra till en omställning till nettonollutsläpp till 2045 föreslår regeringen förändringar av nedsättningarna av energiskatt och koldioxidskatt vid framställning av värme i annan kraftvärmeproduktion än den som sker i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet. Regeringens förslag innebär att för bränslen som förbrukas för produktion av värme i kraftvärmeanläggningar ska energiskatt tas ut av den generella energiskatte- nivån. Detta gäller anläggningar såväl inom som utanför EU ETS. Regeringen föreslår att koldioxidskatt tas ut av den generella koldioxidskatte- nivån för kraftvärmeanläggningar inom EU ETS. Detta är samma nivå som gäller för annan fjärrvärmeproduktion inom EU ETS och innebär avseende kraftvärmeproduktion en höjning från nu gällande . För värmeproduktion i kraftvärmeanläggningar utanför EU ETS föreslår regeringen inte några förändringar avseende koldioxidskatt, dvs. full skatt tas ut även i fortsättningen. Även om användningen av fossila bränslen, vilket flera remissinstanser påtalat, redan är under avveckling, gör regeringen bedömningen att förslaget kan påskynda övergången till andra bränslen. Regeringen avser att följa effekterna vad gäller kapacitetsförsörjningen i elsystemet. Förslaget från Energigas m.fl. om att bränslen som används för samtidig produktion av värme och skattepliktig elektrisk kraft i en och samma process, ska få fördelas fritt i förhållande till respektive energiproduktion, i stället för genom proportionering som , föranleder inte någon åtgärd från regeringen. De skäl som fanns för införandet av den nu gällande proport- ioneringsregeln (prop. 2003/04:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 8.5.3.2) är fortfarande giltiga. Dagens användning av biogas och vegetabiliska och animaliska oljor och fetter för värme- produktion antas ske i anläggningar som omfattas av EU ETS. Ett förbehåll för skattebefrielsen av dessa biobränslen är att den inte får medföra någon överkompensation för merkostnaderna för framställning av de aktuella biobränslena i förhållande till de fossila bränslen de ersätter (se artikel 16.3 i rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energi- produkter och elektricitet, EUT L 283, 31.10.2003, s. 51, kallat energiskattedirektivet). Det är angeläget att skatteregler och åtgärder är hållbara och försvarbara i ett EU-rättsligt perspektiv. Genom att föreslå att befrielsen från koldioxidskatt sänks till av den generella skattenivån för värmeproduktion inom EU ETS, gör regeringen bedömningen att risken inte ökar för att den skattelättnad som ges till aktuella biobränslen utgör överkompensation. Regeringen föreslår inte några ändringar vad gäller skattenedsättningar för värmeproduktion inom industriell tillverkningsprocess. Inte heller berörs möjligheten för en värmeproducent att ansöka om återbetalning enligt 9 kap. 5 § lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE, vid leveranser av värme och kyla till vissa nedsättningsberättigade ändamål. Regeringen föreslår dock några redaktionella ändringar i denna bestämmelse. Ifråga om 9 kap. 5 § LSE föreslår (numera ) i en skrivelse (Fi2013/02525/S2) att paragrafen bör ändras på så sätt att full skattebefrielse för koldioxidskatt ska medges vid vissa värme- leveranser från värmeföretag till tillverknings- industri. Det rör sig om situationer där värme- produktionsanläggningen hade ingått i EU ETS om värmen hade producerats av industrin i stället för av en extern värmeproducent. En liknande ändring föreslås av Svensk Fjärrvärme (numera Energiföretagen ) i en skrivelse (Fi2014/00556/S2). Regeringen gör bedöm- ningen att de föreslagna ändringarna riskerar att medföra gränsdragningsproblem samt styra mot ökad användning av fossila bränslen och därmed inte bör genomföras. Vidare föreslår Svensk Fjärrvärme (numera Energiföretagen ) i en skrivelse (Fi2015/05324/S2) ytterligare en ändring av 9 kap. 5 § LSE så att återbetalning ska medges med hela energiskatten på el och med hela energiskatten, koldioxidskatten och svavel- skatten på bränsle som förbrukats för framställ- ning av värme som levererats för förbrukning i skepp när skeppet inte används för privat ända- mål. Regeringen gör bedömningen att den föreslagna ändringen kan styra mot ökad användning av fossila bränslen och därmed inte bör genomföras. Regeringen föreslår att de föreslagna ändringarna träder i kraft även om detta, vilket påtalat, innebär ett ikraftträdande under ett kalenderkvartal. Förslaget föranleder att dels 6 a kap. 3 och 3 a §§ LSE upphävs, dels nuvarande 6 a kap. 3 b och P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 3 c §§ samma lag får beteckningarna 6 a kap. 3 och 3 a §§. Vidare föranleder förslaget ändringar i 6 a kap. 1 §, den nya 3 a § och 5 §, 7 kap. 1 § samt 9 kap. 2 och 5 §§ samma lag. Se avsnitt 2.1. I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämpligt i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvens- utredning vid regelgivning. anser att konsekvensutredningen inte uppfyller kraven i 6 och 7 §§ i förordningen. De anser exempelvis att redovisningen vad avser berörda företags storlek är bristfällig. Regeringen anser att kraven uppfylls efter att vissa remissynpunkter beaktats i detta avsnitt. De offentligfinansiella effekterna till följd av ändrade skatte- och avgiftsregler beräknas i enlighet med beräknings- konventioner. Beräkningarna görs i ikraft- trädandeårets priser och volymer och utgår vanligtvis från att beteendet hos individer och företag inte ändras till följd av förändringarna i skattereglerna. Antagandet om oförändrat bete- ende ger en god uppskattning av åtgärdernas effekt på kort och medellång sikt. Eventuella beteendeförändringar som är en följd av här föreslagna regeländringar, såsom de produktions- optimeringar som bl.a. Energiföretagen beskriver i sitt remissvar, påverkar därför inte den offentligfinansiella bedömningen. På , och för att bedöma andra effekter än de offentligfinansiella effekterna, kan ett mer dynamiskt synsätt behöva användas, där skattebaser tillåts påverkas av regeländringen, se t.ex. avsnittet effekter för företagen. Syfte och alternativa lösningar Förslaget syftar till att minska utsläppen av koldioxid från förbränning av fossila bränslen i svenska kraftvärmeanläggningar för att däri- genom bidra till en omställning till fossilfria bränslen och till målet om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Alternativet att låta beskattningen vara oförändrad bedöms inte i motsvarande ut- sträckning bidra till att målet uppfylls. Förslaget innebär att skatteutgiften för nedsatt energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk upphör. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 regeringens skrivelse Redovisning av skatte- utgifter (skr. 2017/18:98) redovisas koldioxid- skatten på fossila bränslen för kraftvärmeverk inom EU ETS som en skattesanktion, eftersom utsläppen av koldioxid från dessa verksamheter redan prissätts inom handelssystemet. Förslaget medför därmed att skattesanktionen avseende koldioxidskatt på fossila bränslen i kraftvärme- verk inom EU ETS ökar. Motsvarande sanktion avskaffades 2013, bl.a. med motiveringen att dubbla styrmedel då undviks, och den återin- fördes 2018 på nuvarande nivå, bl.a. eftersom den bedömdes bidra till att minska utsläppen av koldioxid från svenska anläggningar. Förslaget om höjd energiskatt och koldioxidskatt för fossila bränslen som används för värme- produktion i kraftvärmeverk bedöms på årsbasis öka skatteintäkterna med ca . Energiskattehöjningen svarar för ca och koldioxidskattehöjningen för ca . I och med att förslagen föreslås träda i kraft uppstår en delårseffekt . Skatteintäkterna beräknas 2019 öka med . Eftersom bl.a. en betydande andel av använd- ningen av fossila bränslen bland kraftvärme- verken redan är under avveckling, se nästa avsnitt, förväntas dock ökningen av de offentligfinansiella intäkterna som en följd av den föreslagna regel- ändringen inte vara bestående . Överlag har andelen fossila bränslen i värme- produktionen minskat avsevärt , se t.ex. 2017 (ET 2017:12). Huvuddelen av värmeprodukt- ionen sker inte med fossila bränslen. Volym- mässigt är det kol och naturgas som står för de största andelarna fossila bränslen, men det är vanligast förekommande att eldnings- olja tillsätts i produktionen av värme. En låg andel eldningsolja används för att framställa värme i många fjärrvärmenät. I viss utsträckning bedöms det då handla om olja som används i rena värme- verk och som inte berörs av förslaget. Kol an- vänds primärt i ett fåtal kraftvärmeanläggningar, främst i , , och . Dessa fjärrvärmenät svarade 2017 enligt Energiföretagen för av det kol som används vid framställning av värme. Naturgas används framför allt i kraft- värmeverk i (, tidigare även i ) och (kraftvärmeverk). Där förbrukades 2017 enligt Energiföretagen av den naturgas som användes för produktion av värme. Användningen av fossila bränslen i produkt- ionen av fjärrvärme förväntas fortsätta minska. Det finns redan beslut eller utfästelser om att fasa ut en betydande andel av den kvarvarande fossil- bränsleanvändningen. Exergi har t.ex. meddelat att inriktningen är att kolanvändningen i fjärrvärmesystemet ska fasas ut till 2022. Mälarenergi bygger ett nytt kraftvärmeblock för förbränning av träavfall i som innebär att bolagets fjärrvärme- och elproduktion 2020 blir fri från kol och olja. I planerar E.ON att fasa ut användningen av fossila bränslen till 2025. Tekniska Verken i har meddelat att energiproduktionen med fossil olja och kol ska upphöra . E.ON planerar även att 2025 ersätta (naturgas) med en biobränslebaserad anläggning. Uniper har stängt ned produktionen i det naturgaseldade och har erhållit tillstånd från (elberedskaps- myndighet) att permanent stänga anläggningen. Även i finns planer på att fasa ut användningen av olja och naturgas. Att denna omställningsprocess är pågående bekräftas bl.a. av Energiföretagen remissvar. Följaktligen är en betydande andel av den kvarvarande användningen av fossila bränslen för värmeproduktion redan under avveckling. Därför bör inte eventuella framtida minskningar av användningen av fossila bränslen i kraftvärmeverk enbart ses som ett resultat av föreliggande regeländring. Ur kraftvärmeföretagens perspek- tiv innebär det att den föreslagna höjningen av energi- och koldioxidskatterna i första hand medför ökade kostnader för berörda företag på kort till medellång sikt. Kraftvärmeföretagen bedöms inte direkt kunna övervältra dessa kostnader på sina kunder, utan de ökade kostnaderna påverkar i första hand företagens resultatnivåer. bedöms skatte- kostnaderna netto öka med ca för samtliga kraftvärmeföretag, men allteftersom fossilanvändningen fasas ut för- väntas ökningen av skattekostnaderna avsevärt minska, för att på i princip gå mot noll. I den utsträckning berörda företag i enskilda fjärrvärmenät kan ställa om till anläggningar som inte använder fossila bränslen genom s.k. driftoptimering, se t.ex. Energiföretagen remissvar, kan skattekostnaderna helt eller delvis undvikas. Till följd av att förslaget innebär att fossila bränslen, allt annat lika, relativt sett blir dyrare än alternativen skapas också ekonomiska incitament för att om möjligt ytterligare snabba på omställ- ningen bort från fossila bränslen hos berörda företag. Förslaget minskar incitamen- ten och lönsamheten i att investera i gasturbiner där även värmen tas till vara. Det kan i förlängningen negativt inverka på kapacitets- försörjningen i elsystemet. Branschföreträdare såsom Energiföretagen m.fl. varnar för att effektförsörjningen på el i framför allt och kan påverkas negativt om produktionen i befintliga kraftvärmeanläggningar på dessa orter minskas till följd av de föreslagna skattehöjningarna. Effektförsörjningen är i dessa delar av landet ansträngd. Det kan dock noteras att elproduktionen endast indirekt berörs av föreslagna regeländringar och att skattehöj- ningarna helt eller delvis kan undvikas genom en ökad användning av biobränslen i de kraft- värmeanläggningar som påverkas av de föreslagna regeländringarna. framhåller att analysen i rapporten skattenedsättning av fossilt bränsle för persontransporter med inrikes sjöfart och för kraftvärmeproduktion (6875), tyder på att det i första hand är naturgaseldade kombikraftverk som påverkas av en höjd beskattning av fossila bränslen för värmeproduktion samt att dessa anläggningar riskerar stängas och ersättas av renodlad värmeproduktion. Ett alternativ vore enligt att växla över till biogas i stället för naturgas, eftersom de föreslagna regel- ändringarna innebär att de totala kostnaderna då skulle närma sig varandra.