prop · H60375 · 2019-03-19 00:00:00 — En miljösanktionsavgift kan tas ut för överträdelser i svenskt inre vatten, , och Nordamerikaområdena samt inom Europeiska unionen för fartyg i hamn, om svavelhalten är över 0,10 viktprocent. I andra vattenområden kan en miljösanktionsavgift tas ut om svavelhalten överstiger 1,50 viktprocent i passagerarfartyg i reguljär trafik till eller från en hamn inom Europeiska unionen, eller om det är fråga om annan användning, om bränslets svavelhalt överstiger 3,50 viktprocent. De nu beskrivna reglerna trädde i kraft . Ärendet bereds vidare. Punkt 10 om sjösäkerhet inom fritidsbåtslivet*: har till- kännagett för regeringen vad utskottet anför om att förarbevis och åldersgräns för framförande av vattenskoter bör införas (bet. 2014/15:TU11 s. 48 f.) och därmed bifallit motionerna 2014/15:493 och 2014/15:1525 yrkandena 1 och 2. har remitterat ett förslag om obligatoriskt förarbevis för vattenskoter. Efter avslutad remiss har en remissammanställning gjorts. Därefter har frågan analyserats vidare inom (). har () remitterat en promemoria med förslag om en åldersgräns för att få framföra vattenskoter (N2018/03981/MRT). Remisstiden gick ut . Ärendet bereds vidare. Följande punkter är inte slutbehandlade: 1 och 10. 2014/15:83, mot. 2014/15:3045 yrkande 1, 2014/15:3049, 2014/15:1593, 2014/15:1791, 2014/15:2317 yrkande 11, 2014/15:2318 yrkande 6,2014/15:2427 yrkande 6, 2014/15:2003, 2014/15:2318 yrkande 7, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 54), 2016/17:75 (N 42) och 2017/18:75 (N 37). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om beslut om omhändertagande och klampning*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med förslag som möjliggör att åtgärderna vid hindrande av fortsatt färd kan bestå i än (bet. 2014/15:TU12 s. 12 f.) och därmed bifallit motionerna 2014/15:3045 yrkande 1, 2014/15:3049 och 2014/15:1593. uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att i nära samråd med och följa upp de nya bestämmelser gällande cabotagetransporter, åtgärder vid hindrande av fortsatt färd och obliga- torisk prisuppgift vid taxiresor som har trätt i kraft . Transportstyrelsen ska i det sammanhanget utreda möjligheterna att låta åtgärder vid hindrande av fortsatt färd bestå än samt låta en polisman eller en tulltjänsteman besluta om klampning (dvs. beslut om att förse fordon med mekanisk, elektronisk eller annan låsanordning). lämnade Transportstyrelsen en delredovisning av uppdraget och en slutredovisning lämnades (N2016/02111/MRT). Därefter har promemorian Förbättrade möjligheter att besluta och verkställa vissa sanktioner på yrkestrafik- området (N2017/06846/MRT) utarbetats inom . Regeringen beslutade propositionen Förlängd klampning (prop. 2017/18:198). I propositionen konstaterar regeringen att dagens tidsgräns är alltför begränsad för att i tillräckligt stor utsträckning uppnå det som var regeringens målsättning vid införandet av lagen om åtgärder vid hindrande av fortsatt färd. Regeringen konstaterar vidare att det dessutom har framkommit att det kan finnas problem för myndigheterna att t.ex. praktiskt hantera att en åtgärd ska upphöra inom den angivna tiden. Mot denna bakgrund föreslog regeringen att tidsgränsen för åtgärder bör förlängas från 24 . beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:TU14, rskr. 2017/18:314). Vad gäller den del av tillkännagivandet som handlar om att utreda möjligheterna att låta en polisman eller en tulltjänsteman besluta om klampning framför regeringen i propositionen att den anser att det saknas skäl att ändra den nuvarande ordningen, dvs. att beslut om klampning ligger på myndighetsnivå. Regeringen framför i den nämnda propositionen att den anser att förslaget och bedömningen av berörda frågor innebär att det nu aktuella tillkännagivandet är slutbehandlat. Punkt 7 om lastbilars och bussars längd och vikt*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om dels behovet av att skyndsamt utarbeta erforderliga regeländringar så att lastbilar med en bruttovikt på upp till tillåts att trafikera de delar av det allmänna vägnätet som har tillräcklig bärighet, dels behovet av en generösare dispensgivning och fortsatt utredning när det gäller frågan om att tillåta fordonsekipage på (bet. 2014/15:TU12 s. 29 f.) och därmed bifallit motionerna 2014/15:1791, 2014/15:2317 yrkande 11, 2014/15:2318 yrkande 6 och 2014/15:2427 yrkande 6 samt delvis bifallit motionerna 2014/15:2003 och 2014/15:2318 yrkande 7. Regeringen beslutade propositionen Godstrafikfrågor (prop. 2016/17:112) där det föreslås en ny bärighetsklass, BK4, som gör det möjligt med tyngre fordon och fordonskombinationer än vad som är möjligt . har i enlighet med regeringens förslag fattat beslut om att det ska införas en ny bärighetsklass i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner. Regeringen beslutade om nödvändiga ändringar i trafikförordningen (1998:1276) och vägmärkes- förordningen (2007:90). Ändringarna trädde i kraft . Regeringen fattade beslut om ändringar i trafik- förordningen för att möjliggöra färd med längre och tyngre fordon eller fordonståg . Ändringarna, som trädde i kraft , bedöms ge bättre förutsättningar för att utveckla nya tekniker och konstruktioner. Därutöver har regeringen uppdragit åt att analysera om och var längre lastbilar bör tillåtas på det svenska vägnätet (N2018/04593/MRT). Uppdraget ska redovisas till () . Ärendet bereds vidare. Följande punkt är inte slutbehandlad: 7. Nya steg för en effektivare plan- och bygglag och ökad rättssäkerhet för verksamhetsutövare vid omgivningsbuller 2014/15:122, mot. 2014/14:3104, 2014/14:3105 yrkande 2, 2014/14:3106 yrkande 1, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 59), 2016/17:75 (N 44) och 2017/18:75 (N 38). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 2 om reglering av kommuners handläggningstider för anmälnings- ärenden*: ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska vidta nödvändiga åtgärder för att koppla någon form av incitament eller sanktioner till kommande regler om kommuners handläggningstider för anmälningsärenden och har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:CU3 s. 11 f.) och därmed bifallit motionerna 2014/15:3104, 2014/15:3105 yrkande 2 och 2014/15:3106 yrkande 1. Regeringen har beslutat propositionen Reduktion av avgift för lov, förhandsbesked och anmälan (prop. 2017/18:210) och föreslagit ett system med avgiftsreduktion när tidsfrister för beslut i ärenden om lov och förhandsbesked samt startbesked efter anmälan överskrids. Tillkännagivandet redovisades som slutbehandlat i propositionen. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:CU27, rskr. 2017/18:366). Punkten är slutbehandlad. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 2015/16:1, mot. 2015/16:1986 yrkande 1 och 3, 2015/16:2702 yrkande 15, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 67), 2016/17:75 (N 46) och 2017/18:75 (N 40). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 7 om snabbare plan- och bygglovsprocess*: ställer sig bakom det som utskottet anför om åtgärder som kan leda till en snabbare plan- och bygglovsprocess och har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:CU1 s. 33) och därmed bifallit motion 2015/16:1986 yrkande 1. har följande ändringar i (2010:900) samt plan- och byggförordningen (2011:338) trätt i kraft av betydelse i detta sammanhang: 1) enklare att uppföra bostäder med tidsbegränsade bygglov, 2) kommunerna kan begära att lämnar ett planeringsbesked, 3) får en tidsfrist vid överprövning, 4) fler planer kan delegeras till kommunstyrelse och byggnadsnämnd, 5) fler undantag från krav på bygglov och 6) förenklingar i förhållande till de regler som redan finns att uppföra bostäder med tidsbegränsade bygglov. har följande ändringar i samt plan- och byggförordningen av betydelse i detta samman- hang trätt i kraft:1) digitalisering av grundkartor och detaljplaner, 2) ett tydligare och enklare detaljplanekrav, 3) fler undantag från krav på bygglov, 4) avgiftsreduktion när tidsfrister för beslut i ärenden om lov, förhandsbesked samt startbesked efter anmälan överskrids och 5) bygglov, rivningslov och marklov får verkställas efter det att beslutet har kungjorts, även om det inte vunnit laga kraft. beslutade regeringen kommittédirektiven En utvecklad översiktsplanering (dir. 2017:6). En särskild utredare ska bl.a. se över möjligheterna att utveckla översiktsplaneringen, att begränsa detaljplanekravet, att reglera upplåtelseformer i detaljplan och förut- sättningarna för att införa en privat initiativrätt. Uppdraget utvidgades till att även omfatta frågan om hur verkställbarhet av beslut om bygglov, rivningslov och marklov kan regleras för att på bästa sätt till- godose behovet av effektivitet i byggprocessen som ett ändamålsenligt skydd för bl.a. natur- och kulturvärden uppnås. Utredningen överlämnade delbetänkandet En utvecklad översiktsplanering (SOU 2018:46), som innehåller förslag dels om hur översiktsplaneringen kan utvecklas för att underlätta efterföljande plane- ring, dels om kommunens möjligheter att reglera upplåtelseformen till bostäder. Betänkandet har remitterats och ärendet bereds nu inom . Utredningen överlämnade del- betänkandet Verkställbarhet av beslut om lov (SOU 2018:86), som innehåller förslag till ändrade bestämmelser om verkställbarhet av bygglov, marklov och rivningslov. Betänkandet remissbehandlas med sista svarsdatum . överlämnade mer förutsägbar byggprocess (2017:23) som avslut på regeringens uppdrag att se över kontrollen av serietillverkade hus för att underlätta byggandet av standardiserade bostäder. Rapporten har remitterats och bereds nu inom . Regeringen tillsatte en kommitté (dir. 2017:22) som ska genomföra en systematisk och grundlig översyn av 8 och 10 kap. , 3–5 och 7 kap. plan- och byggförordningen, byggregler, föreskrifter om tillämpning av euro- peiska konstruktionsstandarder och de standarder dessa hänvisar till i syfte att modernisera regelverket och därmed gynna ökad konkurrens och ökat byggande. Kommittén ska även utreda regelverkets ändamålsenlighet, effektivitet och omfattning. Kommittén ska lämna sin slutredovisning . har informerats om behandlingen av tillkännagivandet i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 18 avsnitt 4.5.1). Ärendet bereds vidare. Punkt 8 om fler bygglovsbefriade åtgärder*: ställer sig bakom det som utskottet anför om att fler åtgärder bör bli bygglovs- befriade och har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:CU1 s. 35) och därmed bifallit motionerna 2015/16:1986 yrkande 3 och 2015/16:2702 yrkande 15. trädde följande undantag från bygglovsplikt i kraft genom ändringar av respektive plan- och byggförordningen: 1)på andra byggnader än en- och tvåfamiljshus inom områden med detaljplan byta en färg, fasadbeklädnad eller taktäcknings- material på fasad eller tak som vetter mot kringbyggd gård, 2) att på en- och tvåbostadshus inom områden med detaljplan göra en liten tillbyggnad i form av balkong, burspråk eller uppstickande byggnadsdel, 3) att uppföra en mindre byggnad på allmän plats där kommunen är markägare och 4) att uppföra väderskydd för kollektivtrafiken, 4) containrar av liten omfattning inom ett industriområde, 5) vinterförvaring av högst två enheter av fritidsbåt, husvagn eller husbil i omedelbar närhet av ett en- eller tvåbostadshus och 6) begränsningar om skyltar och ljusanordningar. har ändrats så att det inte längre krävs bygglov för att på en byggnad inom detaljplanelagt område montera sol- cellspaneler och solfångare som följer byggnadens form, under förutsättning att åtgärden följer detaljplanen. överlämnade åtgärder, utvändiga ändringar och anmälan (rapport 2018:17). Rapporten utgör en slutredovisning av ett uppdrag som regeringen lämnade för att bl.a. utreda förutsättningarna för ett generellt undantag från kravet på bygglov för ändring av färg, fasadbeklädnad m.m. på andra byggnader än en- och tvåbostadshus, samt det tilläggsuppdrag som regeringen lämnade för att utreda förutsättningarna att utöka byggnadsarean för komplementbostadshus. Rapporten har remitterats och bereds inom . har informerats om behandlingen av tillkännagivandet i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 18 avsnitt 4.5.1) och i propositionen Fler bygglovsbefriade åtgärder (prop. 2017/18:197 s. 6). Ärendet bereds vidare. Följande punkter är inte slutbehandlade: 7 och 8. 2015/16:1, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 68), 2016/17:75 (N 48) och 2017/18:75 (N 41). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om : Svenska staten sålde 13,8 miljoner stamaktier i för sammanlagt . Försälj- ningskostnaderna drogs av mot försäljningslikviden som efter avdrag för försäljningskostnader uppgick till . genomförde en företrädesemission där svenska staten inte tecknade aktier. Genom utspädning minskade därmed statens ägarandel till av stamaktierna i bolaget. Regeringens ambition är fortsatt att minska ägandet i . Se även N 6, rskr. 2009/10:220. Ärendet bereds vidare. Följande punkt är inte slutbehandlad: 4. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Prop. 2015/16:1, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 70), 2016/17:75 (N 50) och 2017/18:75 (N 43). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23*: Riks- dagen ställer sig bakom det som utskottet anför om regeringens resultat- redovisning för utgiftsområde 23 och har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:MJU2 s. 10 f.). Ändringar i enlighet med tillkännagivandet har genomförts i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.5) genom att tydligare redovisa resultatområdenas koppling till det övergripande målet för utgiftsområdet och i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.5) genom att delmål för resultatområdet En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja har tagits fram. Ändringar i enlighet med tillkännagivandet har genomförts i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.6) genom att delmål för resultatområdet En sammanhållen landsbygdspolitik har tagits fram. Delmålen utgår från de tre dimensionerna av hållbar utveckling i Agenda : den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga. Dessutom har val av indikatorer förtydligats och förändringar av indikatorer har förklarats och motiverats. Ärendet bereds vidare. Följande punkt är inte slutbehandlad: 1. 2015/16:1363 yrkande 5, 2015/16:2454 yrkande 4, 2015/16:2607 yrkande 1, 2015/16:3018 yrkandena 18 och 19, 2015/16:2607 yrkande 2, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (N 56) och 2017/18:75 (N 44). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om nationellt skogsprogram*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om inriktningen på arbetet med det nationella skogsprogrammet och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:MJU10 s. 11 f.) och därmed bifallit motionerna 2015/16:1363 yrkande 5, 2015/16:2454 yrkande 4, 2015/16:2607 yrkande 1 och 2015/16:3018 yrkandena 18 och 19. har underlag från skogs- programmets dialogprocess 2015 och 2016 beretts i arbetet med att för- bereda en strategi och handlingsplan för skogsprogrammet. Regeringen beslutade om en strategi för det nationella skogsprogrammet. Strategin innehåller bl.a. mål för fem fokusområden och beskrivning av den fortsatta organisationen och processen. En handlingsplan för skogs- programmet beslutades . Handlingsplanen innefattar ett stort antal åtgärder som stöder skogsprogrammets vision och mål. Tillkänna- givandet redovisades som slutbehandlat i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1, utg.omr. 23 avsnitt 2.6.4). Punkten är slutbehandlad. Punkt 10 om skogspolitiken och EU*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen även fortsättningsvis ska värna den nationella beslutanderätten över skogsfrågor i samband med arbetet med och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:MJU10 s. 27) och därmed bifallit motion 2015/16:2607 yrkande 2.Regeringen värnar det nationella självbestämmandet i skogsfrågor. EU- kommissionens förslag till genomförande av EU:s klimat och energi- ramverk har följts noggrant ur detta perspektiv. I strategin för det nationella skogsprogrammet (N2018/03142/SK) har regeringen betonat vikten av att fortsatt värna det nationella självbestämmandet i skogsfrågor. besvarade (N2018/01324/SK) en enkät om inom ramen för kommissionens översyn av strategin. I svaret påpekades bl.a. att , med balans mellan gemensamma intressen och rätten till nationellt självbestämmande över skogsfrågor, bedöms vara relevant både för samarbete inom EU och för medlemsstaternas pågående arbete med nationell skogspolitik. Ärendet bereds vidare. Följande punkt är inte slutbehandlad: 10. 2015/16:1328 yrkande 7, 2015/16:3058 yrkande 8, 2015/16:3147 yrkande 6, 2015/16:3148 yrkande 32, 2015/16:949 yrkande 1, 2015/16:1328 yrkande 6 och 2015/16:2112, bet. 2015/16:TU14 redovisad, se skr. 2016/17:75 (N 60) och 2017/18:75 (N 46). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om *: ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör verka för en fortsatt utveckling av och har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:TU14 s. 29 f.) och därmed bifallit motionerna 2015/16:1328 yrkande 7, 2015/16:3058 yrkande 8, 2015/16:3147 yrkande 6 och 2015/16:3148 yrkande 32 samt delvis bifallit motionerna 2015/16:949 yrkande 1, 2015/16:1328 yrkande 6 och 2015/16:2112. Med ändring av regeringens beslut om uppdrag till en statlig samordnare för (S2014/08973/PBB), beslutade regeringen (N2015/09059/PUB) att samordnarens uppdrag skulle begränsas till att pröva förutsättningarna för att utveckla flygkapacitet och öka möjligheterna till bostadsbebyggelse i Stockholms- regionen. Övriga delar av uppdraget upphörde. Den statliga samordnaren redovisade rapporten ”Mer flyg och bostäder”. Rapporten har remissbehandlats och bereds i . Regeringen beslutade om en nationell flyg- strategi, En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transport- system (N2017/00590/MRT). Regeringen beslutade om att inrätta ett Arlandaråd för att bidra till regeringens arbete med att långsiktigt utveckla ur ett helhetsperspektiv som omfattar flygplatsen, luftrummet samt anslutande transporter och infra- struktur på marken men också tillgången till andra flygplatser i Stock- holmsregionen. är ett rådgivande organ för utbyte av erfarenheter mellan regeringen och företrädare för myndigheter, statligt ägda bolag och offentlig sektor, näringslivet, intresseorganisationer, forskning och akademi m.fl. arbete pågår och beräknas avslutas i sin nuvarande form . Ärendet bereds vidare. Följande punkt är inte slutbehandlad: 4. 2015/16:1363 yrkande 9, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (N 61) och 2017/18:75 (N 47). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om vissa jakt- och viltvårdsfrågor*: ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska genomföra tidigare riksdags- beslut om vissa jakt- och viltvårdsfrågor och har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:MJU19 s. 14) och därmed bifallit motion 2015/16:1363 yrkande 9. Tillkännagivandet innebär att regeringen ska låta utreda ett antal frågor som den nu avvecklade haft i uppdrag att utreda. Det avser samernas rätt att jaga (den s.k. dubbla jakträtten), rätt till jakt efter småvilt på kronomark ovan odlingsgränsen, jakt på allmänt vatten, jakt i ekonomiska zon, förvaltning av säl, jakt på kronhjort, regelförenklingar i fråga om viltvårdsområden och allmän regelförenkling. Tillkännagivandet om småviltjakt på statens mark ovan odlingsgränsen har tidigare redovisats som slutbehandlat (skr. 2016/17:75). Behandlingen av tillkännagivandet om den s.k. dubbla jakträtten redovisas under rskr. 1999/2000:253 (N 1). Behandlingen av tillkännagivandet om jakt på allmänt vatten, jakt i ekonomiska zon, förvaltning av säl, jakt på kronhjort, regelförenklingar i fråga om viltvårdsområden och allmän regelförenkling redovisas under rskr. 2014/15:154 (N 28). Ärendet bereds vidare. Följande punkt är inte slutbehandlad: 4. Staten och kapitalet – struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt 2015/16:110, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (N 67) och 2017/18:75 (N 48). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt när det gäller b) 2–6: bildades . Vid extra bolags- stämma i bolaget meddelades att staten per tillskjutit samtliga aktier i de statligt helägda aktiebolagen till i form av ett ovillkorat aktieägartillskott. Vid stämman antogs även en ägaranvisning som anger att bolaget bl.a. ska ansvara för en ansvarsfull hantering av nuvarande innehav i och samt för en ordnad långsiktig avveckling av dessa bolag. arbetar löpande med att avveckla dotterbolagens innehav på ett ansvarsfullt sätt. Ärendet bereds vidare. Följande punkt är inte slutbehandlad: 1 b 5 och 6. 2015/16:158, mot. 2015/16:3059 yrkande 16, mot. 2015/16:3148 yrkande 26, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (N 68) och 2017/18:75 (N 49). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 3 om sanktionssystemet för efterlevnad av svaveldirektivet*: Riks- dagen har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör se över utformningen av sanktionssystemet för efterlevnad av svavel- direktivet och har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:TU17 s. 18 f.) och därmed bifallit motionerna 2015/16:3059 yrkande 16 och 2015/16:3148 yrkande 26. Förordningen (2012:259) om miljösanktionsavgifter har ändrats så att en miljösanktionsavgift kan tas ut för överträdelser av svavelförord- ningens bestämmelser om svavelhalt i marint bränsle, dvs. sådant bränsle som används i fartyg (SFS 634). Den lägsta avgiften är och den högsta . Avgörande för storleken på avgiften är dels fartygets motoreffekt, dels svavelhalten i det bränsle som har använts i fartyget. Ju högre motoreffekt och svavelhalt, desto högre sanktionsavgift. Av bestämmelser i förordningen om miljösanktionsavgifter följer att om en avgift har tagits ut för en överträdelse ska en ny avgift som är dubbelt så hög tas ut vid fortsatta eller upprepade överträdelser. Enligt och förordningen får den nya avgiften inte vara högre än . En miljösanktionsavgift kan tas ut för överträdelser i svenskt inre vatten, , och Nordamerikaområdena samt inom Europeiska unionen för fartyg i hamn, om svavelhalten är över 0,10 viktprocent. I andra vattenområden kan en miljösanktionsavgift tas ut om svavelhalten överstiger 1,50 viktprocent i passagerarfartyg i reguljär trafik till eller från en hamn inom Europeiska unionen, eller om det är fråga om annan användning, om bränslets svavelhalt överstiger 3,50 viktprocent. De nu beskrivna reglerna trädde i kraft . Tillkänna- givandet är därmed slutbehandlat. 2015/16:199, mot. 2016/17:145 yrkande 1 och 2, 2016/17:146 yrkandena 1–3, 2016/17:2445 yrkande 9, bet. 2016/17:MJU4 redovisad, se skr. 2016/17:75 (N 73) och 2017/18:75 (N 50). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om lagförslaget i övrigt*: ställer sig bakom det som utskottet anför om utfodring av vilt och har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:MJU4 s. 10) och därmed bifallit motionerna 2016/17:145 yrkande 1 och 2016/17:146 yrkandena 1 och 2. Tillkänna- givandet i frågan om reglering av utfodring av vilt bereds. Regeringen följer utvecklingen av olika aktörers initiativ beträffande utfodring av vilt och avvaktar resultatet av initiativen. Flera organisationer, däribland , och , har förslag till åtgärder på frivillig basis som i vart fall delvis skulle kunna lösa problematiken. tar initiativ till samtal med parterna för uppföljning av organisationernas arbete. I Svenska Jägareförbundets s.k. allmänna uppdrag ingår numera att verka för begränsning av utfodring. Bland initiativen kan nämnas viltskadepolicy som antogs och bl.a. rör utfodring, Svenska Jägareförbundets handlingsplan för vildsvin och plan att ta fram skärpta riktlinjer om klövviltutfodring samt markägarorganisationernas arbete med att begränsa utfodring genom policydokument, överenskommelser och regleringar i avtal om jaktarrende. Ärendet bereds vidare.