prop · H603133 · 2019-05-28 00:00:00 — För att åldersgränserna för arvsvinsttilldelning även fortsatt ska vara anpassade till och ligga före den lägsta uttagsåldern föreslår regeringen att de nu aktuella åldersgränserna för arvsvinsttilldelning ska höjas från 60 till . Förslaget innebär att varje årskull även fortsättningsvis kommer att tilldelas dubbla arvsvinster endast för en ålder och . Såsom framgår i avsnitt 4.4 avser regeringen att i senare lagstiftningsarbeten återkomma när det gäller ytterligare höjningar och anpassningar av ifrågavarande åldersgränser och 2026. 5.4Åldersgränserna för förlängd arbetsskadelivränta och för SGI-skydd Regeringens förslag: Åldersgränserna för livränta till följd av arbetsskada och för SGI-skydd vid sådan livränta ska höjas från 67 till . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte lämnat några särskilda synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag: En arbetsskada är en skada till följd av ett olycksfall eller annan skadlig inverkan i arbetet. Den som har drabbats av en arbetsskada kan få olika förmåner genom arbetsskadeförsäkringen. En sådan förmån är arbetsskadelivränta som lämnas om den försäkrade har fått en bestående nedsättning av förmågan att skaffa sig inkomst genom arbete, exempelvis om arbetsskadan inneburit att den försäkrade måste 2018/19:133 minska sin arbetstid, omskola sig eller byta arbetsuppgifter eller arbete. För att den försäkrade ska få livränta måste inkomstbortfallet uppgå till minst en femtondel av vad han eller hon tjänade före skadan och vara större än en fjärdedel av prisbasbeloppet när livräntan ska börja lämnas. Livräntan syftar till att ersätta förlusten eller nedsättningen av försörjningsförmågan. Arbetsskadelivränta lämnas längst till och med månaden före den då den försäkrade fyller (41 kap. 5 § SFB). Om skadan inträffat den månad den försäkrade fyller eller senare och en sjukpenninggrundande inkomst kan fastställas, lämnas livränta (så kallad förlängd arbetsskadelivränta) längst till och med månaden före den då den försäkrade fyller (41 kap. 6 § SFB). SGI-skydd innebär att den försäkrade har rätt att bibehålla sin sjukpenninggrundande inkomst för tid då han eller hon avbryter eller inskränker sitt förvärvsarbete i vissa särskilt angivna situationer. En sådan situation är när den försäkrade får livränta till följd av arbetsskada. SGI- skyddet gäller då längst till och med månaden före den när den försäkrade fyller . Om den försäkrade får livränta till följd av en arbetsskada som inträffat tidigast den månad då han eller hon fyllde (förlängd arbetsskadelivränta) gäller SGI-skyddet längst till och med månaden före den när den försäkrade fyller (26 kap. 22 a § SFB). Den tid under vilken den försäkrade har möjlighet att efter få förlängd arbetsskadelivränta, och därmed även kan behålla sin SGI, har ett samband med att en arbetstagare enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd (anställningsskyddslagen) har rätt att kvarstå i anställningen till (prop. 2000/01:78 s. 39 f.). Regeringen har i proposition 2018/19:91 föreslagit att den åldern ska höjas till i två steg: från 67 till 2020 och från 68 till 2023. Regeringen anser att rätten att kvarstå i anställning även fortsättningsvis bör kombineras med en försäkring som täcker eventuella inkomstförluster som förorsakats av arbetsskada. Regeringen föreslår därför att åldersgränserna för förlängd arbetsskadelivränta och för SGI-skydd vid sådan livränta ska anpassas till den föreslagna höjningen av åldern för rätten att kvarstå i anställning. Det innebär att åldersgränserna i ett första steg höjs från 67 till . Såsom framgår i avsnitt 4.4 avser regeringen att i senare lagstiftningsarbeten återkomma när det gäller ytterligare anpassningar av ifrågavarande åldersgränser. 5.5Kommunala servicetjänster för äldre Regeringens förslag: Åldersgränsen för när kommunala servicetjänster får tillhandahållas utan föregående behovsprövning ska höjas från 67 till . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte lämnat några särskilda synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag: Kommuner får inte utan stöd i lag ge understöd till enskilda. Socialtjänstlagen (2001:453) ger kommuner såväl möjlighet som skyldighet att under vissa förutsättningar ge understöd till bland annat äldre. infördes dock en ny bestämmelse i socialtjänstlagen med innebörden att socialnämnden utan föregående behovsprövning får erbjuda hemtjänst till äldre personer. Syftet är att ge de kommuner som så önskar möjligheter att bevilja äldre kvinnor och män insatser inom äldreomsorg på ett enklare sätt och med större utrymme för delaktighet och självbestämmande (prop. 2017/18:106). har kommunerna möjlighet att utan föregående individuell behovsprövning tillhandahålla servicetjänster åt personer som har fyllt . Det följer numera av 2 kap. 7 § lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter. Med servicetjänster avses här tjänster som är avsedda att förebygga skador, olycksfall eller ohälsa och som inte utgör personlig omvårdnad. Det är typiskt sett frågan om uppgifter som en yngre, frisk person utan funktionshinder normalt kan utföra själv, exempelvis att byta glödlampor eller tunga lyft. Det är inte frågan om en skyldighet för kommunerna att tillhandahålla nämnda tjänster utan det är kommunerna själva som beslutar om och i så fall vilka tjänster som ska erbjudas, samt för vilka åldersgrupper. Den nuvarande 67-årsgränsen motiverades dels av pensionssystemets flexibla pensionsålder med rätt att kvarstå i anställning till , dels av att personer normalt inte har svårt att själva utföra de sysslor som omfattas av begreppet servicetjänster (prop. 2005/06:115 s. 149). Regeringen har i proposition 2018/19:91 föreslagit att arbetstagare ska ha rätt att kvarstå i anställningen till . Åldersgränsen föreslås höjas i två steg: från 67 till 2020 och från 68 till 2023. Regeringen anser att den nuvarande kopplingen mellan åldersgränsen för de kommunala servicetjänsterna och rätten att kvarstå i anställning bör bibehållas. Såsom har anförts ovan under avsnitt 5.2 förhåller det sig vidare så att vi nu inte bara blir äldre utan också i allmänhet är allt friskare. Mot bakgrund härav bedömer regeringen att personer upp till i vart fall i allmänhet inte har svårt att själva utföra de sysslor som omfattas av begreppet servicetjänster. Regeringen föreslår därför att åldersgränsen för de kommunala servicetjänsterna ska anpassas till de föreslagna ändringarna i anställningsskyddslagen. Det innebär att åldersgränsen för de kommunala servicetjänsterna i ett första steg höjs från 67 till . Såsom framgår i avsnitt 4.4 avser regeringen att i senare lagstiftningsarbeten återkomma när det gäller ytterligare anpassningar av ifrågavarande åldersgräns. Regeringens förslag: Ändringarna i socialförsäkringsbalken ska träda i kraft och tillämpas första gången för förmåner som avser tid . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för den som har uppnått respektive åldersgräns före . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inga invändningar mot det. PTK föreslår att införandefasen ska förlängas. centralorganisation () anser att det första steget att höja den lägsta pensionsåldern bör skjutas . Några remissinstanser, däri- bland och ett antal privatpersoner, avstyrker förslaget eftersom de anser att berörda ges för kort framförhållning. Skälen för regeringens förslag: Det är rimligt att lagändringar genom- förs med god framförhållning så att berörda får tid för anpassning. detta måste dock vägas behovet av att snabbt uppnå syftet med föreslagen reglering. Den återstående medellivslängden har ökat sedan beslutade om huvudprinciperna för det nuvarande Eftersom inkomstpensionen numera ska betalas ut under betydligt än har pensionsnivåerna sjunkit med vid uttag från den lägsta uttagsåldern. längden att öka kommer pensionsnivåerna att sjunka ytterligare om inte Pensionsgruppens överenskommelse från och förslagen i Ds 2019:2 innebär att åldersgränsen för när inkomstgrundad ålderspension tidigast kan lämnas anpassas till den ökade medellivs- Överenskommelsen innebar att åldersgränsen höjs i tre steg: från 61 till 2020 och från 62 till 2023. kom också överens om att åldersgränsen ska knytas till riktåldern för pension vilket enligt nuvarande beräkningar innebär att åldersgränsen då kommer att bli . Genom dessa åtgärder kommer pensionsnivåerna vid uttag från den lägsta uttagsåldern att återställas till vad som gällde 1994. Ett antal remissinstanser, däribland , PTK och ett antal privatpersoner, har anfört att en höjd lägsta uttagsålder för pension redan inte ger berörda tillräckligt god framförhållning. Regeringen delar remissinstansernas uppfattning att pensionsöverens- kommelsen och förslagen i Ds 2019:2 om höjd åldersgräns för uttag av inkomstgrundad ålderspension ger en relativt kort Regeringen anser det dock mycket angeläget att reformarbetet för att motverka att pensionsnivåerna sänks ytterligare in- Regeringen vill här även framhålla att huvud- dragen av förslagen om höjda pensionsåldrar har varit kända sedan i när lämnade sitt slutbetänkande Prop. 2018/19:133 (SOU 2013:25). Den närmare tidsplanen för förslagens genomförande har kommunicerats genom pensionsöverenskommelsen . Lagförslag i enlighet med riktlinjerna i pensionsöverenskommelsen har remitterats genom promemorian Höjda åldersgränser i pensionssystemet och i andra trygghetssystem (Ds 2019:2). och har i vissa fall, särskilt vid månadsersättningar, behov av att kunna fatta beslut om ersättning före den period ersättningen avser. Exempelvis fattas beslut om ersättning för januari månad vanligen redan under föregående månad, det vill säga . Med hänsyn till detta bör de nu föreslagna lagändringarna i socialförsäkringsbalken träda i kraft och tillämpas för förmåner som avser tid . Såsom framgår i avsnitt 4.4 avser regeringen att i senare lagstiftningsarbeten återkomma när det gäller ytterligare höjningar och anpassningar av ifrågavarande åldersgränser och 2026. Den som är född kan enligt nuvarande åldersregler beviljas inkomstgrundad ålderspension från och med den månad då han eller hon fyller . Utan övergångsregler skulle de av dessa personer som inte börjar ta sin pension fråntas denna möjlighet när åldersgränsen höjs till . De skulle då bli tvungna att vänta till den månad när de fyller . För att undvika en sådan situation anser regeringen att lagstiftningen bör innefatta en övergångsreglering med innebörden att äldre föreskrifter ska fortsätta att gälla för den som uppnår respektive åldersgräns före . Det innebär exempelvis att de som redan har fyllt när åldersgränsen för uttag av inkomstgrundad ålderspension höjs till 2020, fortsatt ska ges möjlighet att ta ut inkomstgrundad ålderspension enligt tidigare regler, det vill säga . Regeringens förslag: Lagändringen om höjning av åldersgränsen för de kommunala servicetjänsterna från 67 till ska träda i kraft . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för den som har fyllt före . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte lämnat några särskilda synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår i avsnitt 5.5 att åldersgränsen för när kommuner får tillhandahålla servicetjänster för äldre utan föregående behovsprövning enligt lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter ska höjas från 67 till . Som framgår där anser regeringen att åldersgränsen bör följa åldern för rätt att kvarstå i anställning enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd, som i proposition 2018/19:91 föreslås höjas . Det innebär att den nu föreslagna lagändringen om höjning av åldersgränsen för de kommunala 2018/19:133 servicetjänsterna från 67 till också bör träda i kraft . Såsom framgår i avsnitt 4.4 avser regeringen att i senare lagstiftningsarbeten återkomma när det gäller ytterligare höjningar och anpassningar av ifrågavarande åldersgräns. I likhet med promemorians förslag anser regeringen att lagstiftningen ska innefatta en övergångsreglering med innebörden att äldre föreskrifter ska fortsätta att gälla för dem som har fyllt före lagens ikraftträdande. 7.1En riktålder för pension införs Förslaget innebär att den årsvisa beräkningen av riktåldern för pension påbörjas och att den fastställda riktåldern därefter gäller i anknutna regelverk . Åldersgränserna i pensionssystemet och i angränsande trygghetssystem knyts därmed till riktåldern 2026. Att riktåldern på detta sätt kommer att beräknas har inga omedelbara konsekvenser vare sig för individen, företagen, det offentliga eller för jämställdheten m.m. Som framgår av avsnitt 4.4 avser regeringen att återkomma med förslag att knyta andra åldersrelaterade regelverk till riktåldern 2026. Det är först då som effekterna av riktåldern kan förväntas inträffa. Eftersom riktåldern emellertid åskådliggör till vilken ålder man förväntas arbeta för att få en kompensationsgrad motsvarande tidigare generationers kan dock vissa signaleffekter förväntas inträffa redan när riktåldern börjar beräknas 2020. Det är möjligt att fler redan då väntar med att ta ut den allmänna pensionen trots att den beräknade riktåldern alltså ska börja gälla först . Men det är också tänkbart att fler i stället väljer att ta ut pension tidigare i tron att man därigenom kan undgå att omfattas av de höjda åldersgränserna. påpekar att en konsekvens av att inte använda sig av en kohortspecifik riktålder utan en som gäller från och med ett visst år blir att olika årskullar får olika långa intervall mellan lägsta uttagsåldern av inkomstgrundad pension och åldern för garantipension/riktålder. Detta gäller sedan även intervallet mellan riktåldern och las-åldern. Myndigheten menar att det kan upplevas som orättvist att vissa årskullar får ta ut ålderspension före riktåldern när andra får göra det först före riktåldern. De olika intervallen mellan åldersgränserna är emellertid en konsekvens av pensionsöverenskommelsen och av de initiala höjningar som enligt överenskommelsen ska genomföras 2020, 2023 och 2026. När åldersgränserna därefter styrs av riktåldern kommer intervallet att vara förutom vid de få tillfällen när riktåldern höjs och en årskull kommer att få ett fyraårigt intervall. Dessutom finns det ett behov av att riktåldern samspelar med åldersgränsen för rätten att kvarstå i anställning vilken kommer att höjas från och med ett visst år och inte fastställas för en viss årskull, se vidare avsnitt 4.3. I tabell 7.1 redovisas prognos för riktåldern –2052. I tabell 7.2 redovisas i stället prognos för riktåldern för födda –1984 med hänsyn tagen till föreslagen övergångsbestämmelse. 7.2Höjd åldersgräns för när inkomstgrundad ålderspension tidigast kan lämnas I detta avsnitt redovisas de ekonomiska effekterna av förslaget att lägsta åldern för uttag av inkomstgrundad ålderspension (inkomstpension och premiepension) höjs från 61 till 2020. Förslagets ekonomiska konsekvenser för individer presenteras i avsnitt 7.2.2. I avsnittet som behandlar de ekonomiska effekterna för den offentliga sektorn, 7.2.3, inkluderas även effekterna av att åldersgränsen för rätten att kvarstå i anställning föreslås höjas från 67 till 2020 (prop. 2018/19:91). Vilka som berörs av regleringen De personer som berörs av den höjda åldersgränsen för uttag av inkomst- grundad ålderspension är de som är födda eller . har 7–tagit ut inkomstpension . 2018/19:133 är dock vanligt förekommande att kombinera pensionsuttag med fortsatt hel- eller deltidsarbete. Ett uttag av pension innebär därför inte alltid ett definitivt utträde från arbetsmarknaden. De arbetsgivare som berörs av förslaget är de som har anställda vilka annars skulle avslutat sin anställning och gått i pension . Regeringen bedömer att förslaget inte särskilt kommer att beröra någon viss bransch, sektor eller företagsstorlek. 7.2.2Ekonomiska konsekvenser för individen En höjd lägsta pensionsålder medför att fler personer sannolikt kommer att stanna kvar längre i arbetslivet än de annars skulle ha gjort, vilket kommer att vara ekonomiskt gynnsamt för de flesta. Bland dem som påverkas av förslagen kan de kortsiktiga effekterna på den disponibla inkomsten i vissa fall skilja sig från effekterna på lång sikt. Effekterna på kort sikt, dvs år 1 i tabellerna nedan, kan bli antingen positiva eller negativa bl.a. beroende på individens möjligheter att stanna kvar i arbetskraften. En mindre grupp individer som av olika skäl inte har möjlighet att arbeta , och som inte heller har rätt till annan ersättning, får däremot ett betydande inkomstbortfall . har reformen positiva effekter på lång sikt för de allra flesta, effekter som i allmänhet uppväger de inkomstminskningar som uppkommer . De som skjuter upp sitt uttag av pension kommer att få högre pension resten av livet på grund av kortare beräknad återstående livslängd och därmed lägre delningstal. De som väljer att arbeta kommer dessutom att fortsätta tjäna in pensionsrätter vilket ger livsvarigt högre pension. Det kommer även att finnas personer som lämnar arbetskraften och saknar egen inkomst från arbete, sjukpenning, sjukersättning eller arbetslöshetsersättning . Dessa kommer inte att tjäna in någon ytterligare pensionsrätt, men deras pensionsbehållning kommer att vara densamma som före reformen. Eftersom delningstalen blir lägre då pensionen förväntas betalas ut blir pensionen livsvarigt högre. Även de som lämnar arbetskraften helt kommer därför att kompenseras fullt ut för bortfallet av pension, förutsatt att de uppnår genomsnittlig livslängd. Den höjda åldersgränsen berör personer i olika delar av inkomstfördelningen i olika grad, vilket visas nedan. Eftersom det råder stor osäkerhet om hur den ändrade åldersgränsen kommer att påverka personers beteende används tre typfall för att illustrera hur förändringen påverkar den disponibla inkomsten för individer i olika situationer som gör olika val.1 Var i inkomstfördelningen finns de som gör ett tidigt uttag av inkomstgrundad ålderspension? I figur 7.1 har alla 60-åringar först sorterats efter sin ekonomiska standard året innan inkomstpension tas ut. Därefter har de delats in i tio lika stora 1 Typfallen är beräknade med samma antagandebild som i Ds 2019:2. 2018/19:133 inkomstgrupper. Staplarna visar hur de som berörs av den höjda lägsta åldern, dvs. de som tog ut inkomstpension , är fördelade mellan dessa inkomstgrupper. Det rör sig om något färre kvinnor (3 900) än män (4 700). Kvinnorna är relativt jämnt fördelade över inkomstgrupperna, men männen är något mer vanligt förekommande i de lägre inkomstgrupperna. Anm. Decilindelningen är gjord på ekonomisk standard för de som är fyllda . Källa: Egna beräkningar. Effekter för individen av en höjd åldersgräns för inkomstgrundad ålderspension från 61 till 62 år Den initiala effekten av en höjd åldersgräns för inkomstgrundad ålders- pension, som uppkommer det år personen fyller , varierar beroende på de val individen gör utifrån gällande regler. som tog ut inkomstpension hade inte helt uttag av inkomst- Av dem som med gällande regler tog ut inkomstpension vid hade två tredjedelar fortfarande arbetsinkomst , som de tog ut pension. Ungefär hälften av samtliga med inkomst- pension hade en arbetsinkomst året därpå Dessa individer kommer initialt att få en lägre inkomst när pension inte kan tas ut förrän , men därefter högre pension under resten av livet. Andra som tar ut pension slutar helt Om de vid höjd lägsta ålder har möjlighet och väljer att fortsätta arbeta på heltid , kommer de i allmänhet att få högre inkomst och därefter en livsvarigt högre pension. individer i denna grupp kan i stället komma att få någon form av trans- ferering såsom sjukpenning eller arbetslöshetsersättning under hela eller del av året. Bland dem som med gällande regler tar ut pension vid 61 års ålder kan det också finnas en grupp som varken kommer att arbeta eller har möjlighet att få någon annan form av ersättning. De kommer initialt att få lägre inkomst men högre livsvarig pension till följd av ett lägre Prop. 2018/19:133 delningstal. Nedan redovisas effekterna av reformer för tre olika typfall. Begreppet pension inkluderar här såväl allmän pension som tjänstepension. En person som slutade arbeta och tog ut pension fortsätter nu att arbeta heltid utan pension Det första typfallet gäller en person som vid gällande regler skulle sluta arbeta och ta ut pension , men som med höjd lägsta ålder fortsätter arbeta heltid . Lönen sätts till , genomsnittet för motsvarande personer 2016. Detta ger enligt typfallsmodellen en pension på . Eftersom arbetsinkomsten är högre än den allmänna pensionen för dessa individer blir den disponibla inkomsten högre . Skillnaden uppgår till , se tabell 7.3. Ett senarelagt uttag av inkomstpension får även effekt på lång sikt. En person som tar ut inkomstpension vid i stället för vid får en pension som är högre resten av livet. Första året är den högre än den varit vid mätt i fasta priser. Det motsvarar en ökning på . Ett lägre delningstal bidrar och högre pensionsbehållning . Den pension de inte får år 1 kommer alltså i stället att betalas ut som en något högre pension under resten av livet. Källa: Egna beräkningar i typfallsmodell och Fasits typfallsmodell. 2018/19:133 Typfall 2. En person som arbetade vidare efter och tog ut pension fortsätter nu att arbeta heltid utan pension För dem som vid gällande regler arbetar vidare på heltid som de tar ut inkomstpension och som vid höjd lägsta ålder bara fortsätter att jobba heltid blir effekten motsatt föregående typfall, men något mindre då pensionsinkomsten inte kommer att betalas ut. Den disponibla inkomsten blir lägre , se tabell 7.4. På lång sikt blir dock pensionen högre. Den första pensionsutbetalningen blir högre, vilket motsvarar en ökning på 3,1 procent2. Eftersom arbetsinkomsten är oförändrad beror ökningen här enbart på ett lägre delningstal. Källa: Egna beräkningar i typfallsmodell och Fasits typfallsmodell. En person som arbetade vidare på halvtid efter och tog ut pension fortsätter nu att arbeta heltid ytterligare ett år För en person som med gällande regler tar ut inkomstpension men fortsätter deltidsarbeta och som vid höjd lägsta ålder väljer att fortsätta jobba heltid blir den kortsiktiga effekten mindre. Med samma timlön och pension som i typfall 2 ökar den disponibla inkomsten på kort sikt, dvs. , med , se tabell 7.5. På lång sikt ökar pensionen, första året med . Det motsvarar en ökning på . Ett lägre delningstal bidrar här och högre pensionsbehållning . 2 Totalt sett kommer en person med genomsnittlig livslängd ha samma pensionsbehållning och därför under sitt liv få samma pensionsutbetalningar. Att förändringen i den första pensionsutbetalningen multiplicerat med genomsnittlig återstående livslängd inte exakt motsvarar den uteblivna pensionen år 1 beror på pensionssystemets tekniska utformning, där bl.a. den s.k. förskottsräntan har betydelse. För ytterligare information se Pensionssystemets årsredovisning, . Källa: Egna beräkningar i typfallsmodell och Fasits typfallsmodell. 7.2.3Ekonomiska effekter för offentlig sektor Enligt förslaget i denna proposition ska åldersgränsen för uttag av inkomstgrundad ålderspension (inkomstpension och premiepension) höjas från 61 till 2020. ska också åldersgränsen för rätten att kvarstå i anställning i ett första steg höjas från 67 till 2020 enligt förslag i propositionen Anställningsskyddet förlängs tills arbetstagaren fyllt (prop. 2018/19:91). I detta avsnitt redovisas de offentligfinansiella effekterna av båda dessa förändringar. Effektberäkningarna är behäftade med osäkerhet. Det är exempelvis svårt att bedöma i vilken utsträckning förändringar i pensionssystemet påverkar sysselsättningsgraden bland äldre. Det är också svårt att avgöra hur förändringarna påverkar uttaget av pension då detta inte alltid följer utträdet från arbetsmarknaden.