prop · H70340 · 2019-11-19 00:00:00 — Överenskommelsen inkluderade även insatser för att snabbt kunna få fram fler bostäder, till exempel genom införandet av tillfälliga lättnader i plan- och byggregelverket och en översyn av kraven på bostäder som uppförs med tidsbegränsade bygglov.54 För att minska trycket på den kommunala ekonomin sköt regeringen även till ett tillfälligt stöd till kommuner och landsting på nära Pengarna fördelades efter storleken på flyktingmottagandet.55 2.2.4 Stödet blev en del av migrationsöverenskommelsen Stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande kom också att ingå i överenskommelsens insatser för att ge kommunerna stärkta resurser.56 Regeringen skriver i överenskommelsen att stödet till kommuner har föreslagits i budgetpropositionen , att anslaget får användas för statsbidrag till 2015/16:1, Utgiftsområde 18, s. 39, bet. 2015/16:CU1, rskr. 2015/16:76–79. 2015/16:1, Utgiftsområde 18, s. 50–51, bet. 2015/16:CU1, rskr. 2015/16: 76–79. 52Överenskommelsen slöts mellan regeringen (Socialdemokraterna och ), , , liberalerna (numera Liberalerna) och . , ”Insatser med anledning av flyktingkrisen”, från 2015-10-23, hämtad samt överenskommelsen Insatser med anledning av flyktingkrisen, u.d. 53Se lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. 54Insatser med anledning av flyktingkrisen, u.d. Överenskommelse mellan regeringen (Socialdemokraterna och ), , , liberalerna (numera Liberalerna) och , . 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N kommuner som bidrar till ökat bostadsbyggande och att regeringen var öppen för en bred uppgörelse om hur stödet borde utformas.57 Inriktningen i förslaget till stöd ändrades i samband med detta, med tillägget att en viss del av stödet skulle riktas till kommuner som bygger bostäder och även tar emot nyanlända.58 I budgetpropositionen skriver regeringen att bosättningslagen innebär ”en stor utmaning för många kommuner med tanke på det stora antalet nyanlända och rådande bostadsmarknadssituation” och att man mot den bakgrunden ser ”ett behov av att stödja kommunerna i deras arbete med att ordna bosättning till nyanlända” och därför bland annat har ”beslutat om en kommunbonus till kommuner som bygger nya bostäder och tar emot nyanlända.”59 En asylsökande är en person som tagit sig till och sökt skydd. En asylsökande kan välja att bo på Migrationsverkets anläggningsboenden (ABO) eller i eget boende (EBO) som dennes asylansökan prövas. När de asylsökande som har bott i har beviljats uppehållstillstånd kan de välja mellan att få hjälp med att bli anvisade för bosättning i en kommun eller hitta en bostad i en kommun på egen hand. En nyanländ är en person som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning.60 De nyanlända som har beviljats uppehållstillstånd ordnar huvudsakligen sitt boende på egen hand och räknas då som mottagna i en kommun där bosättningen sker. De som inte bosätter sig på egen hand tas emot i en kommun efter anvisning. beslutar om anvisning till en kommun. Bosättningslagen trädde i kraft och innebär att samtliga kommuner är skyldiga att efter anvisning ta emot nyanlända för bosättning i kommunen.61 Syftet är att nyanlända snabbare ska tas emot för bosättning i en kommun och påbörja sin etablering på arbetsmarknaden och i samhället.62 Den nya lagen syftar också till att mottagandet av nyanlända blir mer jämnt fördelat mellan landets kommuner.63 57Insatser med anledning av flyktingkrisen, u.d. Överenskommelse mellan regeringen (Socialdemokraterna och ), , , liberalerna (numera Liberalerna) och , . Se även förordningen (2016:364) om statsbidrag till kommuner för ökat bostadsbyggande, som beslutades . 2016/17:1, Utgiftsområde 18, s. 37, bet. 2016:17/CU:1, rskr. 2016/17:68–70. 60Migrationsverket, ”Personer kommuner och landsting kan få ersättning för”, hämtad . 61Anvisningar till kommunerna ska enligt lagen i första hand omfatta nyanlända som är registrerade och vistas vid Migrationsverkets anläggningsboenden och s.k. kvotflyktingar. Se 7 § i lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. 2015/16:54, s. 1, bet. 2015/16:AU:4, rskr. 2015/16:128. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D E T T I L L K O M M U N E R F Ö R Ö K A T B O S T A D S B Y G G A N D E Vad beaktas vid fördelningen av anvisningar? Vid fördelningen av anvisningar mellan kommuner ska hänsyn tas till kommunens arbetsmarknadsförutsättningar, befolkningsstorlek, sammantagna mottagande av nyanlända och ensamkommande barn samt omfattningen av asylsökande som vistas i kommunen. Det är länsstyrelserna som beslutar om fördelningen mellan kommunerna i länet, så kallade kommuntal. När kommuntalen beslutas beaktas även kommunernas förutsättningar för att tillhandahålla bostäder, utöver kriterierna i lagen.64 Hur skulle kommunerna påverkas av bosättningslagen? Kommuner med goda etableringsförutsättningar som tidigare hade ett relativt lågt mottagande skulle, genom den nya lagen, ta emot fler nyanlända än vad de annars skulle ha gjort. Enligt regeringen innebar detta att det kunde komma att krävas investeringar i bostadsbyggande eller andra insatser som tillgängliggör bostäder för nyanlända i dessa kommuner.65 Enligt regeringen skulle lagen kräva att kommunerna beaktar mottagandet av nyanlända i sitt planeringsarbete.66 Regeringen bedömde att den föreslagna lagen tillsammans med de insatser som görs för att öka bostadsbyggandet generellt ska kunna leda till att de nyanländas förutsättningar för etablering ökar och till ökad tillgång på bostäder för andra grupper.67 Stödet har varit utformat så att kommunerna har ansökt om stöd vid årliga ansökningstillfällen mellan och . Kommunerna har lämnat in en samlad ansökan med uppgifter om samtliga bostäder i kommunen som har beviljats startbesked under den senaste tolvmånadersperioden.68 har administrerat stödet och betalat ut stödet senast den 1 december.69 2.3.1 Lagstadgade planer krävs för att kunna få stöd För att ta del av stödet måste kommunen ha uppfyllt fyra grundvillkor. 1.ha antagit riktlinjer om kommunens bostadsförsörjning, under innevarande eller föregående mandatperiod 2.ha antagit en översiktsplan alternativt gjort en översyn av planens aktualitet, under innevarande eller föregående mandatperiod 3.ha beviljat startbesked som möjliggör byggande av minst en bostad under den senaste tolvmånadsperioden: är från den föregående år och framåt (innevarande år) 64Se 6 § förordningen (2016:39) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning 2015/16:54, s. 35, bet. 2015/16:AU4, rskr. 2015/16:128. 66Ibid, s. 17. 68Se 5 § förordningen (2016:364) om statsbidrag till kommuner för ökat bostadsbyggande. 69Se 4 och 10 §§ förordningen (2016:364) om statsbidrag till kommuner för ökat bostadsbyggande. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4.ha minst en folkbokförd nyanländ som fått uppehållstillstånd och som bosatt sig i kommunen under den senaste tolvmånadersperioden70. Riktlinjerna för bostadsförsörjning och översiktsplanen är strategiska planer som kommunen enligt bostadsförsörjningslagen respektive ska ha, men där efterlevnaden har varit bristfällig.71 Det finns dock inga påföljder vid bristande efterlevnad. Riktlinjer för bostadsförsörjning: Kommunfullmäktige ska varje mandatperiod anta riktlinjer för bostadsförsörjningen. Riktlinjerna ska bland annat ange kommunens mål för bostadsbyggande och utveckling av bostadsbeståndet samt kommunens planerade insatser för att nå målen. Riktlinjerna visar vad kommunen vill med det befintliga bostadsbeståndet och hur planeringen av nya bostäder ser ut.72 Översiktsplan: Alla kommuner ska ha en aktuell översiktsplan. Kommunfullmäktige beslutar om antagande eller ändring av en översiktsplan. Minst en gång per mandatperiod ska det prövas om planen är aktuell. Översiktsplanen anger grundinriktningen för den långsiktiga utvecklingen av den fysiska miljön i hela kommunen och kan visa på områden som är lämpliga för bostadsbebyggelse. I översiktsplanen ska även redovisas hur kommunen avser att tillgodose det långsiktiga behovet av bostäder.73 Kommunens uttalanden i översiktsplanen kan underlätta vid detaljplaneläggning, men innehållet i översiktsplanen är endast vägledande, och inte rättsligt bindande, vid beslut om byggande. Översiktsplanering kräver att en mängd olika utredningar görs. Riktlinjerna för bostadsförsörjning ingår ofta som ett av flera underlag. Startbesked: En åtgärd som kräver bygglov får inte påbörjas förrän kommunens byggnadsnämnd har gett ett startbesked. För att få ett startbesked ska byggherren visa att åtgärden kan antas uppfylla kraven i med tillhörande föreskrifter.74 2.3.2Anslaget fördelas utifrån antalet kommuner som har sökt och uppfyller villkoren för stöd Enligt informationen på hemsida75 är det svårt att vid ansökningstillfället på förhand beräkna hur stort stöd en kommun kan komma att få. Det stöd som varje bostad genererar beror på hur många bostäder, i hela landet, som det ska fördelas mellan. Det beror i sin tur på hur många av landets 290 kommuner som söker och är berättigade till stöd, hur många bostäder de 70De nyanlända personerna ska vara folkbokförda i kommunen innevarande år. De ska ha fått uppehållstillstånd från föregående år eller framåt. De ska även omfattas av förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. 71Enligt årliga bostadsmarknadsenkäter har andelen kommuner som angett att de har riktlinjer för bostadsförsörjning ökat, från år 2018. 72Se 1 och 2 §§ i lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. 73Se 3 kap. (2010:900). 74Se 10 kap. 3 § i (2010:900). 75Boverket, ”Statsbidrag för ökat bostadsbyggande”, hämtad . R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D E T T I L L K O M M U N E R F Ö R Ö K A T B O S T A D S B Y G G A N D E lämnat startbesked för och hur många nyanlända som fått uppehållstillstånd och som finns folkbokförda även i dessa kommuner. Utgångspunkten är att varje ny bostad i kommunen genererar en andel av stödet. Hur stort stödet sedan blir för varje kommun beror på hur många bostäder som den totala budgeten för stödet ska fördelas mellan. Stödet per bostad är oberoende av bostadens storlek och upplåtelseform. En stor bostad genererar alltså inte ett större stöd än en liten, och en villa genererar ett lika stort stöd som en bostads- eller hyresrätt.76 2.3.3 Stödet är uppdelat i två En del av stödet var särskilt avsedd för att öka bostadsbyggandet i kommuner som tar emot nyanlända, medan den andra delen syftade till att stimulera bostadsbyggandet generellt. Stödet är därför uppdelat i två . Pott A utgör av det totala stödet (av totalt ) och fördelas utifrån de bostäder som byggs och som motsvarar ett schablonmässigt beräknat behov77 av bostäder hos nyanlända i respektive kommun. Pott B består av resterande () och fördelas utifrån de bostäder som byggs utöver det beräknade behovet hos nyanlända. En kommun kan få stöd från både pott A och pott B . En mer utförlig beskrivning och ett räkneexempel ges i bilaga 1. 2.3.4 Inga villkor för hur det beviljade stödet ska användas Regelverket för stödet innebär att det utbetalda stödet inte är öronmärkt för ett visst ändamål. Hur och till vad pengarna ska användas är därmed upp till varje kommun att bestämma. Stödet har därmed likheter med ett generellt statsbidrag.78 2.4 Användningen av statliga stöd till kommuner Staten stödjer kommunerna genom såväl generella som riktade statsbidrag. Stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande definieras som ett riktat statsbidrag. Med andra ord syftar stödet till att stimulera utvecklingen av en bestämd verksamhet. 76Boverket, ”Statsbidrag för ökat bostadsbyggande”, hämtad . 77Behovet av bostäder för nyanlända beräknas genom att antalet nyanlända divideras med den genomsnittliga hushållsstorleken i (2,2 personer). 2018/19:1, Utgiftsområde 25, s. 16, och bilagan om statsbidrag, bet. 2018/19:FiU3, rskr. 2018/19:116–117. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Generella respektive riktade statsbidrag till kommuner Generella statsbidrag fördelas inom ramen för det kommunala utjämningssystemet79, vars syfte är att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner trots strukturella skillnader. Kommunerna bestämmer själva vad dessa bidrag ska användas till. uppgick de generella bidragen till kommunerna till , vilket motsvarade av kommunsektorns totala intäkter.80 Riktade eller specialdestinerade bidrag är till skillnad från generella statsbidrag avgränsade till vissa verksamheter eller prestationer. Bidragen utgörs dels av kostnadsersättningar till kommunerna då staten uppdragit åt dessa att utföra insatser, dels av stimulansbidrag där syftet är att påverka de kommunala huvudmännens insatser eller prioriteringar vid utvecklingen av en viss verksamhet. Riktade statsbidrag kan underlätta uppföljning av prestationer och effekter från statens sida.81 är de krav som är kopplade till många bidrag desamma för alla kommuner och passar inte alltid in i den verksamhet som bedrivs efter lokala förutsättningar.82 De riktade statsbidragen uppgick till totalt , motsvarande av kommunernas totala intäkter 2017. Genom statsbidragsreformen 1993 avskaffades många riktade bidrag till kommunerna och ersattes av ett generellt bidrag. har dock riksdag och regering åter beslutat om allt fler riktade statsbidrag.83 Regeringen har därför inlett ett arbete för att uppnå en mer strategisk och ändamålsenlig användning av riktade statsbidrag, vilket enligt regeringen kan medföra att befintliga riktade bidrag förenklas eller överförs till det generella bidraget.84 har tidigare granskat riktade statsbidrag inom olika områden.85 Några slutsatser har varit att regeringen bör utforma riktade statsbidrag till kommuner och landsting med en mer generell inriktning och att kontinuerliga bedömningar behöver göras av när riktade bidrag bör användas eller när andra styrmedel är mer lämpliga. 79Se förordningen (2004:881) om kommunalekonomisk utjämning: Utjämningssystemet består av fem olika delar, för både kommunerna och landstingen: inkomstutjämning, kostnadsutjämning, strukturbidrag, införandebidrag och regleringspost (regleringsavgift eller regleringsbidrag). 2018/19:1, Utgiftsområde 25, s.16, bet. 2018/19:FiU3, rskr. 2018/19:116–117. 2017/18:1, Utgiftsområde 25, s. 17, bet. 2017/18:FiU3, rskr. 2017/18:118–119. 83En enkät från Statskontoret visade att av de kommunchefer som svarat ansåg att statens styrning ökat i omfattning och detaljeringsgrad . Se Statskontoret, Statens styrning av kommunerna, 2016, s. 9. 2017/18:1, Utgiftsområde 25, s. 17, bet. 2017/18:FiU3, rskr. 2017/18:118–119. 85Se , Statens styrning genom riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården, 2016, s. 30, , Riktade statsbidrag till skolan – nationella prioriteringar men lokala behov, 2017, s.8 och , Oklara effekter av investeringsstödet till byggande av särskilt boende för äldre, 2018, s. 8. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D E T T I L L K O M M U N E R F Ö R Ö K A T B O S T A D S B Y G G A N D E 3 Användning och resultat av stödet I detta kapitel redovisas iakttagelser som utgör underlag för att besvara den första revisionsfrågan, om stödet på ett effektivt sätt har stimulerat ett ökat bostadsbyggande. Kapitlet inleds med bedömningsgrunder för frågan, vilka även i sin helhet beskrivs i kapitel 1. Därefter beskrivs hur stödet fördelats i landet och hur kommuner som sökt respektive inte sökt stöd skiljer sig åt. Avsnitten som följer därpå behandlar relevanta aspekter av stödets utformning utifrån bedömningsgrunderna. Kapitlet avslutas med sammanfattande iakttagelser och bedömning. För att bedömas som effektivt utgår från att stödet borde •utformas så att det kan användas av kommunerna på ett proaktivt sätt •ge incitament till kommunerna att vidta ytterligare åtgärder för bostadsbyggandet, och på så sätt även stödja kommunerna i deras arbete med att ordna bosättning till nyanlända. 3.2 Fördelningen av stödet mellan kommuner Anslaget har omfattat totalt cirka 1,4–1,. beviljades störst stöd till , och , som fick 70–var. Medianbeloppet för alla kommuner var och det genomsnittliga stödet per bostad var , se även bilaga 1. Andelen kommuner som beviljats stöd har ökat , från 38 till 80 procent.86 Nästan samtliga storstäder och större städer beviljades stöd från och med första omgången. I de efterföljande omgångarna har antalet kommuner som beviljats stöd ökat även i övriga kommuntyper, men framförallt i mindre städer och pendlingskommuner. I tabell 1 visas antalet kommuner som beviljats stöd uppdelat enligt SKL:s kommunindelning. 86Avslagen har varit få. avslogs tre ansökningar, 2017 var det fem och 2018 ingen. Skälen till avslag har varit att kommunen inte uppfyllt villkoren eller att ansökan lämnats in . 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 1 Andel kommuner som beviljats stöd Pendlingskommun nära större stad Lågpendlingskommun nära större stad Mindre stad/tätort Pendlingskommun nära mindre stad/tätort 3.3Skillnader mellan kommuner som ansökt respektive inte ansökt om stöd har jämfört hur kommuner som –2018 sökt stöd skiljer sig från dem som inte sökt stöd.87 Sammanfattningsvis visar resultaten följande: •Kommuner i storstadsregioner har i högre grad ansökt om stödet, medan mindre städer och tätorter samt landsbygdskommuner i lägre grad har sökt. Resultatet är rimligt med hänsyn till att det byggs mer i storstadsregioner. •Kommuner som har sökt stöd har i genomsnitt högre skattekraft per invånare, större befolkning och högre befolkningsutveckling. Antalet färdigställda bostäder är också i snitt högre bland dem som har sökt stöd. •Kommuner som har sökt stöd hade i genomsnitt en lägre andel mottagna nyanlända, i förhållande till kommunens befolkning, jämfört med dem som inte har sökt stödet. Resultat är rimligt med hänsyn till att mindre kommuner ofta har haft ett större mottagande av nyanlända.88 87Skillnaderna har undersökts genom ett s.k. t-test för att testa om skillnaderna mellan medelvärdena/andelarna för två kommungrupper är statistiskt skild från noll. För en utförlig beskrivning av den statistik som använts, se elektronisk bilaga 2. För mer detaljerade resultat hänvisas till granskningens ärendeakt. 88Kommuner med ett högt mottagande av såväl asylsökande som nyanlända är ofta mindre kommuner med lägre inkomster, medan kommuner med lägre mottagande ofta är större med högre inkomster. Det finns därtill en tydlig geografisk uppdelning, där kommuner med ett högt R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D E T T I L L K O M M U N E R F Ö R Ö K A T B O S T A D S B Y G G A N D E •Kommuner som har sökt stöd hade i tidigare enkäter från i högre grad uppgett att de haft aktuella riktlinjer för bostadsförsörjning och en aktuell översiktsplan. •Kommuner som har sökt stöd har i högre grad underskott på bostäder (av kommunerna som sökt stöd 2018), jämfört med kommuner som inte sökt stöd. Men även bland de kommuner som inte sökt stöd har en stor majoritet, , underskott på bostäder. •De kommuner som har haft överskott på bostäder ansökte inte om stöd 2016 eller 2017, men sökte två av fyra kommuner med överskott stöd. 3.3.1Tecken på att kommuner som inte har sökt stöd oftast inte har uppfyllt de formella kraven Enligt enkätunderlag89 kände de flesta av de svarande kommunerna till möjligheten att söka stödet. Av de 22 kommuner som besvarade frågan kände 20 till stödet, medan 2 kommuner svarade vet ej. Detta kan tyda på att det inte var av okunskap om stödet som kommunerna avstått från att söka stöd. Majoriteten av kommunerna som svarade på enkäten angav att orsakerna till att de inte sökt stödet framför allt handlade om att de inte hade uppfyllt villkoren.90 Sammanlagt angav 15 kommuner att de inte uppfyllt ett eller flera villkor för att kunna beviljas stöd. Av dessa uppgav 8 kommuner att de inte uppfyllt villkoret om att ha antagit riktlinjer för bostadsförsörjning under innevarande eller föregående mandatperiod, och 9 angav att de inte hade en aktuell översiktsplan. En kommun svarade att man inte uppfyllde kravet på att ha lämnat startbesked för minst en bostad . För några kommuner förefaller det vara oklart om de uppfyller villkoren eftersom de svarade vet ej på flera alternativa skäl. En knapp tredjedel av kommunerna som svarade angav att det inte funnits intresse eller resurser för att söka stödet. Kommunerna fick också frågan om de skulle ansöka om stödet om det återinfördes med samma utformning och villkor. Av de 23 svarande kommunerna angav 8 att de i sådana fall skulle ansöka om stödet, 4 kommuner svarade nej, medan 11 svarade vet ej. Detta kan tyda på att det finns ett intresse av att ansöka om stödet även bland mindre landsbygds- och pendlingskommuner, givet att de uppfyller villkoren. mottagande ofta är glesbygdskommuner medan kommunerna med lägst mottagande ofta är belägna i storstadsområdena. Se t.ex. , Kommunersättningar för migration och integration – ett ogenomtänkt system, 2017, s. 64. 89Riksrevisionens enkät till kommuner som inte ansökt om stöd, . Eftersom svarsfrekvensen var relativt låg för enkäten, där 23 av 49 kommuner besvarade den, bör resultaten tolkas med viss försiktighet. Se även avsnitt 1.4. 90Villkoren var i enkla drag att kommunen skulle ha 1) aktuella riktlinjer om kommunens bostadsförsörjning, 2) en aktuell översiktsplan, 3) beviljat startbesked för minst en ny bostad samt 3) minst en folkbokförd nyanländ som fått uppehållstillstånd. Se även avsnitt 2.2. 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.4Har stödet utformats så att kommunerna kunnat använda det på ett proaktivt sätt? I detta avsnitt behandlas frågan om stödet utformats så att kommunerna har kunnat använda det på ett proaktivt sätt. granskning visar att det har funnits svårigheter för flera kommuner att i förväg uppskatta stödets storlek. Tidpunkten för beslut om att få stöd beviljat har också försvårat för kommunernas planering och användning av stödet. 3.4.1Svårt för kommunerna att på förhand bedöma hur stort stöd de skulle få Som beskrivits i avsnitt 2.3.2 fördelades det totala årliga anslaget mellan samtliga kommuner som vid varje ansökningsomgång ansökte om stöd och som uppfyllde villkoren. Stödet fördelades vidare utifrån antalet planerade bostäder och antalet folkbokförda nyanlända i dessa kommuner. Med andra ord var storleken på stödet för en enskild kommun beroende av vad som hänt även i andra kommuner och hur många andra som sökt. Vid ansökningstillfället var det därför relativt svårt för en kommun att beräkna hur stort stöd den skulle komma att få, vilket försvårade kommunernas planering av stödet. Om en kommun vill beakta intäkten från stödet i sin planering underlättar det om det går att budgetera för stödet. Enligt SKL borde dock en mycket försiktig budgetering tillämpas med anledning av hur stödets storlek beräknades.91 Enligt företrädare för har större kommuner med en jämn byggproduktion ofta kunnat budgetera för stödet i förväg, medan det har varit svårare för mindre kommuner med sämre ekonomiska förutsättningar att rikta stödet till byggverksamhet. SKL bedömer därför att stödet gynnat tillväxtkommuner.92 Bland de sex kommuner som ingått i granskningens kommunstudie återfinns olika exempel på hur man planerat för stödet, se även avsnitt 3.4.3. Tre av kommunerna har gjort egna prognoser och budgeterat för stödet.93 De hade enligt egen utsago lyckats ganska väl med sin bedömning. Enligt kommunerna skulle det dock ha underlättat om det hade varit enklare att räkna ut hur mycket pengar man kunde få utifrån sina egna förutsättningar och om man kunnat bortse från utfallet i andra kommuner.