prop · H60353 · 2019-02-26 00:00:00 — Skälet till att inte alla bestämmelser i förordningen kan tillämpas efter utträde är att en del av tillämpningsreglerna bygger på motpartsförhållande eller reciprocitet. I de fall bestämmelser i förordningen kan tillämpas utan krav på reciprocitet, till exempel sådana bestämmelser om beräkning vars tillämpning är en förutsättning för att bestämmelserna ska få avsedd effekt, gör regeringen bedömningen att även sådana bestämmelser torde vara tillämpbara. Regeringen konstaterar också att det inte bör finnas något som hindrar att ledning tas av bestämmelserna i tillämpningsförordningen när det bedöms vara lämpligt. 5.3Åtgärder för att möjliggöra likställande av förmåner, inkomster, omständigheter och händelser vid ansökan om förmåner Regeringens förslag: Bestämmelsen om likställande av förmåner, inkomster, omständigheter eller händelser i artikel 5 i och rådets förordning (EG) nr 883/2004 i lydelsen enligt kommissionens förordning (EU) 2017/492 ska fortsätta att tillämpas avseende förmåner eller inkomster som har förvärvats och omständigheter eller händelser som har inträffat före den tidpunkt som lämnade EU. Promemorians förslag: Överensstämmer i stort med regeringens förslag. Bestämmelsen har dock kompletterats med ett förtydligande kring vilken lydelse av förordningen som ska gälla vid tillämpningen. Det har även gjorts en redaktionell ändring av författningsförslaget. Remissinstanserna: Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF), a-kassor och () tillstyrker eller är positiva till förslaget. uppger att bestämmelsen riskerar att leda till att rätten till ersättningar utökas eller ändras jämfört med vad som gäller . a-kassor menar att förslaget kan medföra vissa svårigheter när det gäller att beräkna arbetslöshetsersättning. Skälen för regeringens förslag: En bestämmelse bör införas som möjliggör fortsatt tillämpning av artikel 5 i förordningen som avser lik- ställande av förmåner, inkomster, omständigheter och händelser. 2018/19:53 heterna bör ges en rättslig grund för att tillämpa bestämmelsen för de för- måner, inkomster m.m. som uppkommit i före utträdet. Tillämpningen av principen om likställande av förmåner m.m. kan vara avgörande för att en enskild ska kunna uppfylla nödvändiga villkor vid en prövning av rätten till en förmån. Regeringen anser att bestämmelsen inte bör vara tidsbegränsad eftersom syftet skulle kunna förfelas för det fall förmåner, inkomster m.m. inte kan beaktas vid en ansökan om förmån som görs långt fram i tiden. har anfört att det finns en risk för att rätten till ersättning utökas eller ändras. Regeringen gör härvid bedömningen att den tilllämpning som ska göras med stöd av bestämmelsen inte bör föranleda en annan tillämpning än den som gjordes före utträdestidpunkten. När det gäller de svårigheter som a-kassor har pekat på avseende beräkningen av arbetslöshetsersättning konstaterar regeringen att det rör sig om sådana tillämpningsfrågor som inte närmare bör regleras. 5.4Åtgärder för att möjliggöra sammanläggning av intjänade försäkringsperioder för tid före det att lämnade EU Regeringens förslag: Bestämmelserna om sammanläggning av perioder i och rådets förordning (EG) nr 883/2004 i lydelsen enligt kommissionens förordning (EU) 2017/492 ska fortsätta att tillämpas avseende försäkrings-, anställnings- eller bosättningsperioder eller perioder av verksamhet som egenföretagare som har fullgjorts före den tidpunkt som lämnade EU. Promemorians förslag: Överensstämmer i stort med regeringens förslag. I promemorian föreslogs dock att rätten till sammanläggning skulle ha förelegat vid utträdestidpunkten, förutom avseende arbetslöshetsersättning. Bestämmelsen har vidare kompletterats med ett förtydligande av vilken lydelse av förordningen som ska gälla vid tillämpningen. Det har även gjorts en redaktionell ändring av författningsförslaget. Remissinstanserna: Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF), a-kassor och () tillstyrker eller är positiva till förslaget. föreslår i sitt remissvar en alternativ formulering av bestämmelsen som innehåller en hänvisning till att artikel 6 i förordningen ska fortsätta tillämpas som om förordningen var fortsatt tillämplig. delar regeringens bedömning att det skulle förfela syftet med bestämmelsen om den tidsbegränsades eftersom det inte vore möjligt att lägga samman intjänade perioder till grund för en ansökan om pension. IAF ser positivt på att det inte föreslås någon tidsbegränsning för den föreslagna bestämmelsen. , IAF och a-kassor har vidare pekat på svårigheter i fråga om bl.a. handläggning och dokumentation som uppstår i och med att det administrativa samarbetet med upphör efter utträdet. myndigheten ser svårigheter med att det ska anses ligga på den enskilde att inhämta underlag om intjänade perioder i och menar att regeringen bör verka för ett administrativt samarbetsavtal med som skulle möjliggöra ett utbyte mellan myndig- heterna i de olika länderna. a-kassor efterfrågar att det tydligt ska framgå vilka sammanläggningssituationer som bestämmelsen omfattar. Skälen för regeringens förslag: Processen kring utträde ur EU innebär svårigheter för enskilda att förutse vad som kommer att gälla efter utträdestidpunkten och inte minst när det gäller redan in- Enskilda har högst sannolikt agerat utifrån den infor- mation som funnits tillgänglig och kan därför t.ex. ha utgått från att arbete i grundar rätt till pensionsförmåner och föräldra- penning på sjukpenningnivå i . Vid ett avtalslöst utträde ändras för- hållandena avsevärt vad gäller rätten till sammanläggning. haft begränsade möjligheter att påverka, planera eller förbereda sig för Det är rimligt att enskilda ska kunna använda sig av de perioder som har fullgjorts i före utträdet för uttag eller ansökan om förmåner efter utträdestidpunkten. I annat fall kan rätten till och storleken på förmåner för enskilda personer komma att påverkas utan att något villkor som avser den enskilda personen i sig har förändrats. rings-, anställnings- eller bosättningsperioder samt perioder av verksamhet som egenföretagare som har fullgjorts som Förenade kunga- riket var en del av EU bör därför kunna sammanläggas med perioder in- tjänade i för att möjliggöra uppfyllande av förmånsvillkor. hänsyn till det föreslagna villkoret att perioderna ska ha fullgjorts före ut- trädet bedömer regeringen att det inte finns något behov av att uppställa ett ytterligare villkor om att rätten till sammanläggning ska ha funnits före Därmed föreslås inte något sådant villkor för någon av de förmåner som omfattas av förslaget. Intjänade försäkrings-, anställ- nings- eller bosättningsperioder samt perioder som egenföretagare som har fullgjorts i efter utträdestidpunkten kommer inte att Det föreslås ingen tidsbegränsning av möjligheten till sammanläggning av intjänade perioder för tid före utträdestidpunkten. syftet med bestämmelsen då intjänade perioder kan ligga till grund för en ansökan om förmåner långt efter det att den aktuella perioden har full- En tidsbegränsning skulle innebära ett utgångsdatum på intjänade perioder som fullgjorts under medlemskap i , vil- ket bedöms som olämpligt. Bestämmelsen bör därför gälla utan tids- Utöver den princip som kommer till uttryck i artikel 6 i förordningen innehåller förordningen bestämmelser om sammanläggning i särskilda I fråga om pensionsförmåner görs sammanläggning med stöd av artikel 51 och för arbetslöshetsersättning tillämpas artikel 61 i förord- En hänvisning till artikel 6 på det sätt som för- ordar kan utgöra en risk för att tillämpande myndigheter inte längre skulle ha det rättsliga stöd som lydelsen är tänkt att ge. således inte bedömning i detta hänseende, utan före- slår en generell hänvisning till de bestämmelser i förordningen som reg- Med anledning av vad a-kassor anfört i fråga om vilka sammanläggningssituationer som bestämmelsen omfattar Prop. 2018/19:53 vill regeringen även framhålla att vid prövningen av rätten till en förmån behöver det i varje enskilt fall tas ställning till om det finns förutsättningar för sammanläggning. Efter utträde ur EU kommer landet inte längre att vara en del av det unionsgemensamma samarbetet som syftar till att underlätta hanteringen av gränsöverskridande ärenden. Sådant samarbete kan bedrivas när det gäller att hämta in de uppgifter som är aktuella för den enskilde och som behövs vid handläggningen av ett ärende. I förhållande till de synpunkter som avser förändringar i handläggningen till följd av utträde konstaterar regeringen att en följd av att det administrativa samarbetet upphör är att det blir upp till den enskilde att försöka inhämta relevant och behövlig information om exempelvis intjänade perioder för att kunna styrka att perioderna fullgjorts i före utträdestidpunkten. Regeringen anser vidare att det följer av den serviceskyldighet som framgår av förvaltningslagen (2017:900) och socialförsäkringsbalken att myndigheterna i möjligaste mån bör informera och vägleda enskilda i detta hänseende. 5.5Fortsatt utbetalning av garantipension till ålderspension för personer födda eller senare samt garantipension till omställningspension Regeringens förslag: En person som före den tidpunkt som lämnade EU hade rätt att få eller fick en förmån utbetald i med stöd av 5 kap. 17 a eller 18 § socialförsäkringsbalken ska ha fortsatt rätt att få förmånen utbetald utan minskad ersättning och utan hinder av att har lämnat EU, förutsatt att den enskilde inte omfattas av ett annat tredjelands lagstiftning och om övriga omständigheter är oförändrade. Vid beräkning av förmånerna ska 67 kap. 16 och 17 §§ och 81 kap. 9 § socialförsäkringsbalken tillämpas. Promemorians förslag: I förhållande till promemorians förslag har bestämmelsen om fortsatt utbetalning av förmåner med stöd av socialförsäkringsbalken och förordningen delats upp till att nu utgöra två separata bestämmelser. I sak har det tillkommit en ändring som innebär en hänvisning till bestämmelser om beräkning i socialförsäkringsbalken. Remissinstanserna: har lämnat synpunkter i förhållande till bestämmelsen som avser den avgränsade personkretsen, vad som händer vid en gränsöverskridande händelse efter utträdet samt förslag om tillägg till bestämmelsen att hänvisning till bestämmelserna om beräkning i socialförsäkringsbalken ska göras. anser att det i förhållande till de tillfälliga bestämmelserna är viktigt att information och kunskap om dessa förmedlas till allmänheten då det återstår före utträdet. () tillstyrker förslaget 2018/19:53 om fortsatt utbetalning av förmåner som betalas ut med stöd av socialförsäkringsbalken men menar att förslaget borde varit generösare på så sätt att förmåner betalas ut för så som den enskilde har ansökt om före utträdestidpunkten, även om överstiger utgången av 2019. Detta skulle motiveras av att det finns förmåner såsom pension eller föräldrapenning som planeras över och att kan komma att överstiga den övergångsperiod som regeringen föreslår. Skälen för regeringens förslag: Den situation som uppkommer om lämnar EU innebär att enskilda riskerar att drabbas på ett allvarligt sätt om rätten till fortsatt utbetalning av garantipension till ålderspension för personer födda eller senare och garantipension till omställningspension upphör när har lämnat EU. Nämnda förmåner betalas ut med stöd av socialförsäkringsbalken till personer bosatta i /EES och . Efter det att har lämnat EU saknas således stöd i såväl unionsrätten som nationell rätt för att fortsätta betala ut förmånerna till personer bosatta i eftersom landet är ett land inom EU eller EES. Genom en ny bestämmelse föreslås det bli möjligt att fortsätta betala ut förmånerna till och med utgången av 2019. Begränsningen sätts utifrån att den nationella bestämmelse som ligger till grund för garantipension till ålderspension för personer födda eller senare och garantipension till omställningspension är begränsad till utgången av 2019. Regeringen anser att denna begränsning innebär en rimlig tid för omställning för den enskilde som kan vara behövlig utifrån att enskilda har haft begränsade möjligheter att vidta lämpliga åtgärder inför utträde ur EU. Även behöver för att kunna vidta nödvändiga åtgärder, såväl inom den egna verksamheten såsom systemanpassningar och informationsinsatser som i enskilda ärenden, till följd av konsekvenserna av utträde ur EU. Den personkrets som omfattas är de personer som för utträdet fick förmånerna utbetalda i eller hade rätt att få förmånerna. Den person som har hunnit inrätta sig efter förmånsutbetalningar eller som står nära inför att påbörja uttag av ålderspension bör vara målgruppen. Regeringen anser i förhållande till synpunkt om avgränsningar i personkretsen att bestämmelsen inte medger rätt till utbetalning i vid en ny ansökan med mer än att rätten till förmånen har funnits för den enskilde vid utträdestidpunkten. Regeringens bedömning är vidare att bestämmelsen inte omfattar situationer som inbegriper nya ansökningar som görs efter utträdestidpunkten och avser tid efter utträdet. På motsvarande sätt omfattar bestämmelsen inte heller situationer som uppstår efter utträdestidpunkten, t.ex. om en enskild flyttat från en annan medlemsstat inom EU/EES till efter utträdet. Med anledning av den synpunkt som TCO har framfört vill regeringen betona att pension som betalas ut till tredjeländer med stöd av andra bestämmelser i socialförsäkringsbalken även efter utträdestidpunkten ska fortsätta att tillämpas på enskilda förmåner såsom inkomstgrundad ålderspension. Detta gör att rätten till den inkomstgrundade ålderspensionen består även för det fall att den enskilde bor i ett tredjeland. Sådana bestämmelser påverkas inte heller av den i förevarande bestämmelse föreslagna Det är viktigt för både rättssäkerheten och transparensen att den enskilde Prop. 2018/19:53 får den vägledning och information som denne behöver för att göra väl avvägda beslut i sin situation. Tillämpande myndigheter har ansvar för att genom informationsspridning och genom kommunicering underlätta för enskilda att skapa sig en överblick över vad som kan väntas för tid efter den tidsbegränsande bestämmelsens upphörande. Regeringen delar Kommerskollegiets synpunkt om att det är av synnerlig vikt att information och kunskap om de tillfälliga bestämmelserna förmedlas till allmänheten, också före utträdet. Regeringen delar även synpunkt att samordning av garantipension till ålderspension för personer födda eller senare och garantipension till omställningspension ska göras på samma sätt som , dvs. det ska göras en samordning för garantipension till ålderspension respektive omställningspension på samma sätt som görs för de personer som bor i ett EU/EES-land. Vid beräkningen av förmånen ska denna således göras med stöd av socialförsäkringsbalken. 5.6Fortsatt utbetalning av svenska trygghetsförmåner till EU-medborgare i Regeringens förslag: En person och dennes familjemedlemmar som före den tidpunkt som lämnade EU hade rätt att få eller fick en förmån utbetald i med stöd av och rådets förordning (EG) nr 883/2004 i lydelsen enligt kommissionens förordning (EU) 2017/492 ska ha fortsatt rätt att få förmånen utbetald utan minskad ersättning och utan hinder av att har lämnat EU, förutsatt att den enskilde och dennes familjemedlemmar inte omfattas av ett annat tredjelands lagstiftning och att övriga omständigheter är oförändrade. Förmånen ska minskas med motsvarande förmån som utges från . Det som har föreslagits ovan ska dock inte gälla för arbetslöshetsersättning. Promemorians förslag: I förhållande till promemorians förslag har bestämmelsen om fortsatt utbetalning av förmåner med stöd av socialförsäkringsbalken och förordningen delats upp till att nu utgöra två separata bestämmelser. I sak överensstämmer bestämmelsen i promemorians förslag med regeringens förslag. Bestämmelsen har dock kompletterats med ett förtydligande kring vilken lydelse av förordningen som ska gälla vid tillämpningen. Remissinstanserna: anför i sitt remissyttrande att det av förslaget framgår att en av förutsättningarna för rätt till fortsatt utbetalning av förmån är att övriga villkor för rätten till förmånen är oförändrade. Myndigheten anser dock att det är oklart hur denna skrivning ska tolkas, om den föreslagna bestämmelsen innebär att en förutsättning för fortsatt utbetalning är att personen uppfyller villkoren för att vara fortsatt försäkrad enligt bestämmelserna om bosättningsrespektive arbetsbaserad 2018/19:53 försäkring i socialförsäkringsbalken, eller om bestämmelsens syfte är att ge rätt till fortsatt utbetalning oavsett om personen uppfyller försäkringsvillkoren i socialförsäkringsbalken eller inte. Myndigheten anför vidare att detta bör förtydligas i förslaget. IAF delar promemorians bedömning att arbetslöshetsersättning inte ska kunna exporteras efter utträdet. () anser att regeringen bör överväga om alla studerande som har rätt till studiebidrag och extra tillägg genom förordningen ska omfattas av möjligheten att fortsatt beviljas förmånerna , oavsett om den studerande befinner sig i eller någon annanstans. anser att det i förhållande till de tillfälliga bestämmelserna är viktigt att information och kunskap om de tillfälliga bestämmelserna förmedlas till allmänheten då snart lämnar EU. () tillstyrker förslaget men anser att arbetslöshetsersättning som en enskild ansökt om och beviljats före även ska betalas ut efter . TCO anför vidare att förslaget borde ha varit generösare på så sätt att förmåner borde betalas ut för så som den enskilde har ansökt om före utträdestidpunkten. a-kassor anser att en rimlig följd av utträde är att det inte längre kommer att vara möjligt att exportera svensk arbetslöshetsersättning. Skälen för regeringens förslag: Den situation som uppstår om lämnar EU utan ett utträdesavtal innebär att enskilda i vissa avseenden riskerar att drabbas på ett allvarligt sätt. Detta är fallet eftersom flera av de förmåner som kan exporteras med stöd av unionsrättsliga bestämmelser inte längre kommer att kunna betalas ut till personer i efter utträdestidpunkten. En enskild riskerar att med mycket kort framförhållning bli medveten om det förändrade läget i och med att blir ett tredjeland. Det kan föranleda att enskilda hamnar i ett försämrat ekonomiskt läge, särskilt personer som får sådana ersättningar som ska täcka inkomstbortfall eller på annat sätt utgör en betydande inkomst för den enskilde och där stöd för utbetalning till tredjeland inte längre kommer att finnas. Det är mot denna bakgrund rimligt att mildra dessa konsekvenser och möjliggöra fortsatt utbetalning av förmåner till personer bosatta i med stöd av förordningen på samma sätt som görs . Mot bakgrund av det som anför i sitt yttrande vill regeringen framhålla att enskilda inte har kunnat råda över den omständigheten att lämnar EU, eller på vilket sätt detta görs. Det ter sig således rimligt att begränsa de konsekvenser som kan uppstå. Däremot får inte en förändring som kan uppstå av andra skäl än att den enskilde enbart befunnit sig i en gränsöverskridande situation som inbegriper och förhindra att rätten till eller beloppens storlek förändras för den enskilde. Syftet bör inte heller vara att andra omständigheter, såsom att bedöma försäkringstillhörigheten, ska föranleda förändring i rätten till förmån för personkretsen som omfattas av förslaget. Vad gäller rätten till fortsatt utbetalning har TCO anfört att förmåner som betalas ut ska fortsätta att betalas ut även efter utgången av 2019 för det fall att den enskilde har ansökt om detta. ringen vill framhålla att syftet med förslaget är att skapa en övergångsperiod för den enskilde att överväga vilka åtgärder som bör vidtas i den egna situationen till följd av att träder ut ur EU. Tanken är således inte att särskilja olika förmånstagare. Regeringen bedömer att om bestämmelsen i vissa hänseenden skulle innebära en förlängd rätt till fortsatt utbetalning i förhållande till andra förmåner, så riskerar detta att slå kraftfullt mot vissa förmånstagare som också de får förmåner som täcker inkomstbortfall. Regeringen gör därför bedömningen att samtliga förmånstagare bör falla under samma tidsbegränsning för det fall att förmånsutbetalningar inte kan göras till tredjeland med stöd av nationella bestämmelser. När det gäller arbetslöshetsersättning finns en möjlighet för arbetssökande att under som längst söka arbete i med bibehållen arbetslöshetsersättning. TCO anser att arbetslöshetsersättning i vissa fall bör kunna fortsätta att exporteras även efter utträdet. Regeringen anser dock att arbetslöshetsersättningen är av en annan karaktär än övriga sociala trygghetsförmåner, vilket bedöms ha betydelse för vad som bör gälla för denna förmån i exporthänseende efter utträde. Arbetslöshetsersättningen skiljer sig från de andra förmånerna på så sätt att den arbetssökande i grunden har rätt till ersättning i och därefter ansöker om att få ta med sin ersättning för att söka arbete i . Arbetslöshetsersättningen skiljer sig även på så sätt att ersättningen betalas ut till en person som vistas i och som dessutom, vid fortsatt arbetslöshet, är tvungen att återvända till inom föreskriven tid för att inte riskera att gå miste om sin ersättning. Vid en sammantagen bedömning anser regeringen att konsekvenserna av att möjligheten till export av arbetslöshetsersättning upphör vid utträde ur EU inte är sådana att det är motiverat att tillåta fortsatt export efter utträdestidpunkten. Fortsatt rätt till utbetalning av övriga sociala trygghetsförmåner till bör dock möjliggöras. Det avser huvudsakligen personer eller deras familjemedlemmar som vid utträdestidpunkten hade rätt att få eller fick en förmån utbetald till vid tiden för utträdet som omfattas av bestämmelsens personkrets, eftersom dessa bedöms ha inrättat sitt leverne efter att förmånen utbetalas och beloppets nivå. Regeringen delar inte den uppfattning som förts fram av () att de nu föreslagna bestämmelserna bör omfatta alla studerande som enligt förordningen har rätt till studiebidrag och extra tillägg. Denna bedömning gör regeringen mot bakgrund av att förordningen fortsatt kommer att vara tillämplig när det gäller fortsatt utbetalning av förmånerna mellan och andra EU/EES-stater. Vidare bör personer eller deras familjemedlemmar som har inkommit med en ansökan om förmån före utträdestidpunkten, men där beslut ännu inte meddelats, omfattas av den fortsatta möjligheten till utbetalning av förmån. En ansökan kan då ha lämnats till den tillämpande myndigheten, men av olika skäl har det inte resulterat i ett beviljande vid utträdestidpunkten. En förutsättning för detta är dock att rätten till förmånen har funnits redan dagen före utträdet. För sådana ärenden bör således också bestämmelserna om fortsatt möjlighet till utbetalning gälla. 2018/19:53 En ansökan om förmån kan i vissa fall göras för retroaktiv tid, ofta i tiden. Föräldrapenning är ett exempel på en förmån som kan sökas () som ansökan avser. Förmånen föräldrapenning utmärker sig på så sätt att det är en förmån som kräver att föräldrar aktivt planerar sitt uttag, ofta med relativt lång framförhållning. Föräldrar har stort utrymme att förfoga över förmånen inom ramen för vissa tidsperioder. En person som ansöker om föräldrapenning retroaktivt för tid före utträde ur EU anses omfattas av personkretsen som med stöd av bestämmelsen har rätt att fortsatt exportera förmånen till , förutsatt att rätten till förmånen fanns senast dagen före utträdet. För att den enskilde och dennes familjemedlem ska uppfylla förevarande bestämmelses krav bör det anses räcka att ansökan avser minst en åttondels dag dagen före utträdet och att förmånen senare betalas ut (prop. 2016/17:154 s. 87). Export av förmåner bör göras i syfte att mildra konsekvenserna för enskilda samt att ge dessa möjlighet att vidta de åtgärder de anser nödvändiga med anledning av utträde ur EU.