prop · H603130 · 2019-05-29 00:00:00 — Totalt förvaltat kapital uppgick varav i fondförsäkring och i traditionell försäkring. Värdeutveckling i fondrörelsen blev -3,(tidsviktat5). av kapitalet i fondrörelsen är placerat i aktier och uttryckt i kronor var värdeutvecklingen -39,. Värdeutveckling i fondrörelsen sedan start har nominellt varit , vilket ger en årlig genomsnittlig värdeutveckling på . Real årlig värdeutveckling har varit . Sjunde AP-fonden är den enskilt största fondförvaltaren i premie- pensionssystemet. Av pensionsspararna har sina pensions- medel placerade i AP7 Såfa och deras fondkapital motsvarar av det totala fondkapitalet i premiepensionssystemet. 5Tidsviktad årsavkastning visar årlig avkastning på en krona som satts in i början på perioden. Hänsyn har inte tagits till om kapitalets storlek förändrats . 2018/19:130 förvaltade Sjunde AP-fonden totalt , varav 419 miljar- der kronor i AP7 Aktiefond och i AP7 Räntefond. hade den genomsnittlige Såfa-spararen en avkastning på -2,, vilket kan jämföras med att de privata premiepensions- fonderna i genomsnitt gav en avkastning på -2,. Risken (mätt som standardavvikelse under den senaste 24 månadersperioden) har för AP7 Såfa varit jämfört för de privata premiepensionsfonderna. Den högre risken i AP7 Såfa beror till stor del på att andelen sparare är liten vilket innebär att andelen i AP7 Räntefond därmed också är liten (se avsnitt 5.6). I takt med att spararna i premiepensionssystemet blir äldre förväntas andelen AP7 Räntefond att öka. förvaltade Sjunde AP-fonden av det totala premiepensionskapitalet, se figur 2.3. Av figuren framgår att Sjunde AP- fondens andel av det totala kapitalet har växt från 2010 till 2018. Ökningen beror dels på inflödet av nya sparare, dels på att utflödet till andra fonder minskat. Ökningen kommer även till viss del av Sjunde AP-fondens högre avkastning. tillfördes även medel genom likvidering/stängning av fonder på fondtorget. Figur 2.3 Utvecklingen av det totala kapitalet i premiepensionssystemet Utveckling av det totala kapitalet i premiepensionssystemet 2001–2018 Andel av det totala kapitalet i premiepensionssystemet per 31 december3 Procent; = SEK miljarder AP7 Aktiefond (PSF) AP7 Räntefond (PVF) 2017–18, +2,2 p.p. +0,6 p.p. -2,8 p.p. kostnad AP76, N/A 1 ~800 valbara fonder per , 2 FK: förvaltningskostnader; 3 ; 5 ; 6 Rörelsekostnader och courtage för aktiefonden och räntefonden i förhållande till totalt kapital; 7 Kostnad för premiepensionssystemet exkl. AP7, efter rabatter, i förhållande till kapital KÄLLA: Sjunde AP-fonden; ; ; McKinsey-analys Källa: bilaga 9 (grunddata från Sjunde AP-fonden, och ) En utförlig beskrivning av det allmänna pensionssystemet finns i Pensions- myndighetens årsredovisning 2018. Buffertfonderna har två olika roller: ∙att vara buffert för hantering av över- och underskott i inkomstpensions- systemet och ∙att bidra till inkomstpensionssystemets långsiktiga finansiering. I detta avsnitt utvärderas hur buffertfonderna har uppfyllt de båda rollerna. 3.1Rollen som buffert för hantering av över- och underskott Regeringens bedömning: Första–Fjärde AP-fonderna har uppfyllt rollen som buffert genom att hantera löpande avgiftsmedel och utbetalningar för inkomstpensionssystemets räkning. Fonderna har haft den betalningsberedskap som behövts för uppgiften. Skälen för regeringens bedömning: Rollen som buffert finns eftersom de löpande inbetalda pensionsavgifterna inte är lika stora som utbetalda pensionsbelopp till dagens pensionärer. När inbetalningarna till systemet är större än utbetalningarna sparas överskottet i Första–Fjärde AP- fonderna. På motsvarande sätt tas medel från fonderna när utbetalningarna är större än inbetalningarna. är också en buffertfond men har inga betalningsflöden gentemot pensionssystemet. I figur 3.1 redovisas de årliga nettoflödena mellan inkomstpensionssystemet och AP-fonderna (Första–Fjärde AP-fonderna) efter administrationskostnader. Figur 3.1 Nettoflödet mellan pensionssystemet och Första–Fjärde Av figur 3.1 framgår att inbetalningarna till pensionssystemet var större än 2018/19:130 pensionssystemet. tillfördes AP-fonderna sammanlagt . vände betalningsströmmarna och under åren 2009‒2018 användes sammanlagt från AP-fonderna för att finansiera pensionsutbetalningar. För hela perioden 2001‒2018 har nettoutflödet från AP-fonderna till inkomstpensionssystemet uppgått till . En viktig förklaring till underskotten är att stora generationen födda har börjat ta ut pension. Enligt prognoser kommer Första–Fjärde AP-fonderna fortsätta att bidra till finansieringen av inkomstpensionerna över överskådlig framtid. beräknas överföringen uppgå till , vilket motsvarar av fondvärdet vid årets början. –2022 beräknas överföringen sammanlagt uppgå till , vilket är lägre än förra årets prognos. 3.2Rollen som långsiktig finansiär Regeringens bedömning: Buffertfonderna har bidragit positivt till inkomstpensionssystemets långsiktiga finansiering. Sedan nuvarande system inrättades 2001 har den genomsnittliga avkastningen efter kostnader uppgått till , vilket kan jämföras med att inkomstindex som ligger till grund för uppräkningen av skulden i genomsnitt ökat . Skälen för regeringens bedömning –uppgick buffertfondernas genomsnittliga avkastning efter kostnader till medan inkomstindex, som ligger till grund för uppräkningen av skulden, i genomsnitt ökat . Avkastningen följer utvecklingen på kapitalmarknaden vilket gör att den kan variera kraftigt mellan åren. Sedan finanskrisen har marknadsutvecklingen varit stark. Av det ackumulerade resultatet på står åren efter finanskrisen för . För att stärka robustheten i buffertkapitalet har Första–Fjärde AP-fonderna successivt ökat andelen alternativa tillgångar som andelarna aktier och räntebärande tillgångar minskat. De senaste årens låga räntor har varit en av drivkrafterna bakom omallokeringen. För att ytterligare stärka fondernas förutsättningar att uppnå målet för förvaltningen har placeringsreglerna för Första–Fjärde AP-fonderna ändrats (prop. 2017/18:271). Buffertfondernas samlade resultat uppgick till -. Detta motsvarar en totalavkastning efter kostnader på -0,, vilket kan jämföras med inkomstindex som steg . Vid slutet av uppgick det samlade buffertkapitalet till . Som andel av inkomstpensionssystemets tillgångar har buffertkapitalet ökat från till slutet av 2018. Buffertfondernas lagfästa mål och uppdrag AP-fondernas uppdrag är att förvalta fondmedlen så att de blir till största möjliga nytta för försäkringen för inkomstgrundad ålderspension. För- valtningen ska ta sin utgångspunkt i pensionssystemets åtagande. Målet är att långsiktigt maximera avkastningen i förhållande till risken i place- ringarna. Den totala risknivån i förvaltningen ska vara låg, vilket inte ska tolkas som ett mål att minimera risken. Av det följer däremot ett krav på god riskspridning. Risk och avkastning ska tolkas i termer av utgående pensioner och nödvändig betalningsberedskap ska upprätthållas. Första–Fjärde AP-fonderna har identiska uppdrag att förvalta diversi- fierade portföljer bestående av marknadsnoterade aktier och räntebärande instrument, inhemska såväl som utländska. Fonderna har också möjlighet att investera i onoterade fastighetsaktier samt en mindre del i riskkapital- bolag och fonder som i sin tur investerar i onoterade aktier. Övergripande styrs investeringarna av de placeringsregler som fastställt i lagen om allmänna pensionsfonder (AP-fonder), se bilaga 2. Med place- ringsreglerna som yttre ram ska styrelsen för respektive AP-fond fastställa mål och riktlinjer för investeringsverksamheten. Vid valet av nivå på risktagandet ska fonderna sträva efter neutralitet mellan olika genera- tioners intressen (prop. 1999/2000:46 s. 79). De gällande placeringsreglerna grundar sig på de regelverk och finansiella modeller som användes i slutet av 1990- talet. Seden dess har både de makroekonomiska och de tekniska förutsättningarna förändrats. För att stärka Första–Fjärde AP-fondernas förutsättningar att uppnå målet för förvaltningen, att långsiktigt maximera avkastningen har fondernas placeringsregler ändrats . Dessutom har ett nytt mål för placeringsverksamheten införts som innebär att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande (se även avsnitt 6.1). Behovet av att se över placeringsreglerna har också lyfts fram i utvärderingar av AP-fondernas verksamhet . uppgick det samlade resultatet för Första–Fjärde och Sjätte (buffertfonderna) till -efter kostnader. En hög andel aktier bidrog negativt till buffertfondernas resultat , men har bidragit positivt till resultatet på lång sikt. Vid slut uppgick det ackumulerade resultatet till sedan det nuvarande pensionssystemet infördes . Åren efter finanskrisen står för av det ackumulerade resultatet. föll världens börser med . Åren därefter har präglats av en expansiv penningpolitik med låga räntor. Tillsammans med en god global ekonomisk tillväxt har detta bidragit till en lång börsuppgång. På samma sätt som de senaste årens starka börsutveckling bidragit till buffertfondernas positiva resultat fick de kraftiga börsnedgångarna 2001–2002 och 2008 resultatet att falla betydligt. Ett svagare resultat redo- visades även då bl.a. statsfinansiella problem i bidrog till ökad osäkerhet på finansmarknaderna. Buffertfondernas resultat i miljarder kronor och i procent redovisas i figurerna 3.2 och 3.3. Buffertfondernas samlade resultat efter kostnader i miljarder Källa: bilaga 9 (grunddata från AP1‒AP4 och AP6) I figur 3.3 redovisas buffertfondernas samlade resultat (efter kostnader) uttryckt i procent. uppgick resultatet (avkastningen) till -0,2 pro- cent. Detta kan jämföras med att den genomsnittliga årliga avkastningen sedan start är . Det enskilda året med högst avkastning var 2009, då avkastningen uppgick till . Resultatet speglar bl.a. den uppgång som världens börser uppvisade efter de kraftiga börsfallen i samband med den globala finanskrisens utbrott året innan. Under visade buffertfonderna sitt historiskt sämsta resultat, vilket var -21,. Figur 3.3 Buffertfondernas samlade resultat efter kostnader i procent Källa: bilaga 9 (grunddata från AP1‒AP4 och AP6) Vid slut uppgick det förvaltade kapitalet i buffertfonderna till , vilket var mindre än vid före- gående års slut. Sedan det nuvarande pensionssystemet infördes har buffertkapitalet ökat med . nettoutflödet från buffertfonderna för att täcka underskottet i I figur 3.3 redovisas Figur 3.4 Buffertfondernas kapital jämfört med om kapitalet hade utvecklats i takt med inkomstindex Källa: egna beräkningar. Simulerade resultat för inkomstindex baseras på antagandet att fondkapitalet växer med en avkastning som motsvarar inkomstindex och årliga nettoflöden. Vid slut utgjorde buffertfondernas andel av tillgångarna i inkomst- pensionssystemet . Detta är en ökning , då andelen var . Den största (och reste- rande) delen av tillgångarna i inkomstpensionssystemet utgörs av framtida avgiftsinkomster. Dessa avgiftsinkomster har störst betydelse för nivån på framtida pensioner och grundas på den realekonomiska och befolkningsmässiga utvecklingen. Buffertfondernas resultat jämfört med inkomstindex Buffertfondernas avkastning utvärderas i relation till inkomstindex. Inkomstindex ligger till grund för uppräkningen av skulden i inkomst- pensionssystemet. var buffertfondernas resultat -0,efter kostnader att jämföra med inkomstindex som var . –uppgick buffertfondernas genomsnittliga avkastning efter kostnader till jämfört med inkomstindex som i genomsnitt ökade . Buffertfondernas faktiska värdeutveckling kan också jämföras med en simulerad värdeutveckling utifrån antagandet om att buffertkapitalet utvecklats i takt med inkomstindex. En sådan jämförelse visar att buffert- 2018/19:130 fondernas värde vid slut överstiger uppräkningen enligt inkomst- index med . Variationen i den faktiska värdeutveck- lingen är dock betydligt större än då värdeutvecklingen antas följa inkomstindex. De kraftiga börsfallen 2001–2002 innebar att det ackumu- lerade resultatet understeg inkomstindex . Åren 2005–2007 var bidraget från buffertfonderna positivt, men i samband med finans- krisens mer akuta skede 2008 vände utvecklingen för att återigen bli lägre än inkomstindex. har buffertfondernas kapital varit högre än om det skulle ha utvecklats i takt med inkomstindex (se figur 3.4). Resultat i jämförelse med fondernas målsättning Det övergripande avkastningsmålet för respektive buffertfond fastställs av dess styrelse. Över tiden har fondernas mål ändrats utifrån nya mark- nadsförutsättningar och strategier. uttrycker Första–Fjärde AP- fonderna det långsiktiga avkastningsmålet i reala termer. Målet för Första, Tredje och Fjärde AP-fonderna är och för Andra AP- fonden är det . sänkte sitt långsiktiga avkastningsmål från . På medellångsikt () har fonden ett avkastningsmål på . Inom ramen för de lagstadgade placeringsbestämmelserna väljer varje fond hur dess tillgångar ska allokeras (bilaga 2). Av utvärderingen som redovisas i figur 3.5 framgår att samtliga fonder har uppnått sina avkastningsmål under den senaste fem- och tioårsperioden. Sedan starten har Första, Tredje och Fjärde AP- fonderna uppnått sina långsiktiga avkastningsmål. För att underlätta en jämförelse har fondernas avkastningsmål i figuren räknats om från reala till nominella. Första–Fjärde AP-fondernas målsättning och resultat Jämförelse mellan avkastning och mål för Första till Fjärde -0,1 (20011-2018) AP3 (2014-2018) AP3 -0,7 -6,8 -1,3 -7,9 -5,5 -0,2 -5,3 Not: Riskjusterad avkastning (sharpekvoter) kan skilja sig från redovisade värden då olika riskfria räntor har använts i beräkningarna 1 2 Andra AP-fonden använder ett avkastningsantagande i stället för ett avkastningsmål. 3 Avser sharpekvoten för totalportföljen. Liknande mönster för AP1-4 kan utläsas i jämförelser av likvidportföljers sharpekvot 4 Vissa av differenserna nedan summerar inte med avkastning och avkastningsmål på grund av avrundningar KÄLLA: Första till Fjärde AP-Fonden; McKinsey-analys Källa: bilaga 9 (grunddata från AP1–AP4) Högst genomsnittlig årlig avkastning sedan starten har Fjärde AP- fonden haft (6,). Detta gäller även den senaste tioårsperioden (9,) och den senaste femårsperioden (8,). ning har Första AP-fonden haft (5,). fonderna uppnådde sitt avkastningsmål . hade Tredje AP-fonden (0,). Resultat i jämförelse med fondernas risk Olika tillgångsallokering gör att Första–Fjärde AP-fonderna har olika exponering mot marknadsrisk.6 En fond med hög marknadsrisk ökar generellt mer i värde än en fond med låg marknadsrisk när marknaden stiger och vice versa. För att kunna göra en rättvisande jämförelse av fondernas resultat med hänsyn till marknadsrisk utvärderas fondernas avkastning med två olika riskmått. Det första måttet sharpekvot visar erhållen avkastning utöver riskfri ränta dividerat med volatiliteten i avkastningen. mycket (volatiliteten är hög) försämras sharpekvoten. I den högra delen av figur 3.5 framgår att sharpekvoten7 för samtliga fonder är i linje med sharpekvoten för den senaste tioårsperioden. Detta skiljer sig då sharpekvoten var betydligt högre för femårsperioden än för tioårsperioden för samtliga fonder. 6 Marknadsrisk är förlustrisken kopplad till ofördelaktig utveckling på de finansiella marknaderna, t.ex. för räntor, aktier och valutor. 7 Sharpekvoterna kan avvika från fondernas egna redovisade värden då samma definition av riskfri ränta använts för samtliga fonder över hela tidsperioden. använt olika definitioner av riskfri ränta, men använder Första–Fjärde AP- fonderna samma definition för riskfri ränta. 2018/19:130 Att sharpekvoten har ökat för den senaste tioårsperioden beror på att 2008, då fondvärdena föll kraftigt, har fallit ur statistiken. För perioden –2018 har Andra, Tredje och Fjärde AP-fonderna en sharpekvot på 0,6 och Första AP-fonden en sharpekvot på 0,5. Detta visar att skillnaderna mellan fondernas riskjusterade avkastning är små över längre tidsperioder. Detta samband gäller även på kortare tidshorisonter då samtliga fonders sharpekvot inte uppvisar någon större variation varken över den senaste fem- eller tioårsperioden. är det endast Tredje AP-fonden som har en positiv sharpekvot. Tredje AP-fonden är även den fond som har högst sharpekvot över samtliga tidsperioder. Figur 3.6 Value at Risk för Första–Fjärde AP-fondernas totalportfölj och likvidportfölj Jämförelse mellan risk och avkastning för Första till Fjärde AP-fonderna Jämförelse av VaR och total avkastning, Procent Genomsnittlig årlig nominell avkastning före kostnader Genomsnittlig årlig nominell avkastning före kostnader Genomsnittlig VaR som andel av portfölj Genomsnittlig VaR som andel av portfölj Not: Value at Risk (VaR) är ett riskmått som sannolikhet anger en portföljs maximala förlust . VaR har uppskattats ex-post på daglig basis baserat rullande avkastningshistorik (i procent) med antagande . Det genomsnittliga värdet för VaR över tidsperioder beräknas som genomsnittet av dagliga värden . En enhetlig definition av Value at Risk har använts tvärs AP1-4 KÄLLA: Första till ; McKinsey-analys Källa: bilaga 9 (grunddata från AP1–AP4) Det andra riskmåttet som tillgångsförvaltning utvärderas med är Value-at- Risk (VaR). Detta mått visar den maximala förlust som en portfölj med en viss sannolikhet riskerar baserad på historiska utfall. I figur 3.6 redovisas Första–Fjärde AP-fondernas VaR för både totalportföljen och likvidportföljen. Eftersom totalportföljen innehåller onoterade tillgångar (där marknadsvärden uppskattas med relativt låg frekvens) redovisas även likvidportföljen separat (likvidportföljen innehåller inte onoterade tillgångar). Av figuren framgår tydligt att högre avkastning till stor del har skapats genom att ta högre risk (uttryckt som VaR). Detta samband är tydligt både för totalportföljen och likvid- portföljen samt över de olika tidsperioderna. Samtliga fonder har sänkt risken i portföljen jämfört med tioårsperioden. Även om VaR och volatilitet är etablerade mått bör det lyftas fram att det finns en debatt om huruvida måtten är relevanta för en pensionsfond med lång tidshorisont utan solvenskrav. Avkastning i jämförelse med utländska Regeringens bedömning: Buffertfondernas avkastning är i nivå med ett urval av utländska pensionsfonder. Skälen för regeringens bedömning: Buffertfonderna kan jämföras med ett antal utländska pensionsfonder som har liknande uppdrag i res- pektive lands pensionssystem. Skillnader i fondernas uppdrag, place- ringsregler, risktolerans, investeringsinriktning, valutaeffekter och mark- nadsutvecklingen på respektive hemmamarknad gör att jämförelser bör göras med viss försiktighet. Det kan även vara skillnader i räkenskapsår och datatillgänglighet. Som framgår av figur 3.7 visar jämförelse att de svenska buffertfonderna har haft en avkastning som är i linje med utländska pensionsfonder under den senaste fem- och tioårsperioden (7,jämfört med i genomsnitt över den senaste femårsperioden, samt jämfört med i genomsnitt över ). var buffertfondernas avkastning högre än genomsnittet för de jämförda fonderna (-0,2 jämfört med -1,). Figur 3.7 Buffertfondernas avkastning i jämförelse med utländska pensionsfonder Buffertfondernas avkastning i jämförelse med utländska pensionsfonder Procent (lokal valuta) Procent (lokal valuta) -0,2 -6,1 -2,3 -3,9 -3,2 Ø -1,15 ▪Garantera statliga pensionsåtaganden, fördela oljeförmögenhet på framtida generationer ▪Förvalta pensionen för holländska medborgare anställda inom offentlig sektor och utbildningssektorn ▪Förvalta pensioner för statligt anställda i ▪Buffertfond som, tillsammans med CDPQ, utgör och förvaltar obligatoriska tjänstepensionsplaner ▪Buffertfond i det statliga pensionssystemet med uppgift att förvalta kapital för långsiktig hållbarhet ▪Placera kapital på bästa sätt till låg risk för det obligatoriska danska tjänstepensionssystemet Alternativa tillgångar inkluderar bland annat private equity, fastigheter, infrastruktur, derivat, samt övrigt Per om ej annat anges, geometriskt medelvärde och 10 år CPP IB använder hävstång för att öka sin exponering, uppgick hävstången till ~124 %. KÄLLA: Årsredovisningar och kvartalsrapporter; Oanda Källa: bilaga 9 (grunddata från årsredovisningar och Oanda) De utländska pensionsfonderna har viss spridning sinsemellan när det gäller tillgångsslagens andelar av portföljerna. Av figur 3.7 framgår att buffertfondernas andelar ligger inom denna spridning. Här bör också nämnas att buffertfondernas andel alternativa investeringar först på senare 2018/19:130 år har närmat sig de utländska pensionsfondernas andelar. Buffert- fondernas andel aktier ligger ungefär i mitten jämfört med de utländska pensionsfonderna. Regeringens bedömning: Första–Fjärde AP-fonderna har anpassat sin övergripande tillgångsförvaltning på ett rimligt sätt inom givna placeringsregler för att uppnå en god riskspridning i portföljen. Den ökade andelen alternativa investeringar har genererat en god avkastning och har visat sig ha en dämpande effekt på fondernas resultatnedgång när aktiemarknaden har utvecklats negativt. Skälen för regeringens bedömning: Buffertfondernas självständighet gör att respektive fond har utvecklat sin egen förvaltningsmodell och att fonderna allokerar sina tillgångar olika. som har högst andel aktier och lägst andel alternativa investeringar skiljer sig mest från de övriga tre fonderna. hade av kapitalet investerat i noterade aktier, varav i utländska aktier i utvecklade länder. Första–Tredje AP-fondernas aktieandel uppgick till mellan , varav 11–var investerade i utländska aktier i utvecklade länder. Första AP-fonden har högst andel alternativa investeringar medan endast har investerat i tillgångsslaget. Fonderna har olika definitioner av vad som ingår i alternativa investeringar, vilket innebär att allokeringen inte är helt jämförbar, men samtliga klassar dock aktier i onoterade bolag, infrastruktur och fastigheter som alternativa investeringar. Nedan redovisas hur den samlade tillgångallokeringen för Första–Fjärde AP-fonderna har utvecklats sedan start , då de gällande placeringsreglerna trädde i kraft (se bilaga 2). Som framgår av figur 3.8 var andelarna relativt stabila , då ett skifte påbörjades för att öka andelen alternativa investeringar som andelen aktier och räntor minskades. Ungefär påbörjades ett mindre skifte som innebar att andelen aktier i till- växtmarknader ökade, delvis på bekostnad av en något lägre andel svenska aktier. Andelen svenska aktier som uppgår till är dock större än dess vikt på den globala aktiemarknaden som uppgår till strax (s.k. home bias). Figur 3.8 Tillgångsallokering Första–Fjärde AP-fonderna Faktisk tillgångsallokering Första till Fjärde AP-fonderna % av fondernas faktiska portfölj; = SEK miljarder Genomsnittlig total tillgångsallokering1 för AP1-4 938 1,036 1,161 1,217 Övrigt (TAA etc)2 1 Årlig genomsnittlig tillgångsallokering; 2 Overlaymandat, TAA, etc. 3 Alternativa tillgångar omfattar bland annat fastigheter, infrastruktur, onoterade bolag, hedgefonder, konvertibler, jordbruk, infrastruktur. Definitionen skiljer sig mellan fonderna vilket försvårar direkta jämförelser. KÄLLA: AP-fonderna; McKinsey-analys Källa: bilaga 9 (grunddata från AP1–AP4) Det finns ingen gemensam definition för alternativa investeringar utan det anses ofta vara tillgångar av mer illikvid karaktär där investerings- horisonten oftast är lång och investeringsprocessen kan vara mer komplex. Exempel på alternativa investeringar är fastigheter, jordbruk, skog, infrastruktur, riskkapital (private equity) och hedgefonder. Syftet med att investera i alternativa investeringar är att skapa en högre riskjusterad avkastning eftersom tillgångarna kan ha låg korrelation med tillgångar som aktier och räntor. Sammanfattning: AP-fondernas resultat och värdeutveckling är starkt beroende av utvecklingen på finansmarknaderna.