prop · H603121 · 2019-05-16 00:00:00 — Att exempelvis höja koldioxidskatten skulle vara mer kostnadseffektivt, men av andra skäl svårt att genomföra. rekommenderar förändringar av stödsystemet som skulle öka kostnadseffektiviteten. Besluten leder inte till kostnadseffektivitet har beviljat stöd till åtgärder utifrån om den så kallade klimatnyttokvoten är över en viss förutbestämd brytpunkt. Åtgärder av vitt skilda slag jämförs därmed med varandra utifrån hur mycket utsläppsminskning per investeringskrona som de beräknas generera. Laddstationer och transportåtgärder har tillåtits en lägre brytpunkt eftersom dessa, utöver utsläppsminskningen, också anses bidra till teknikspridning. Bortsett från undantagen i systemet är stödet utformat så att det skulle kunna ge maximal utsläppsminskning per investerad krona. Detta under förutsättning att utsläppsminskningen är korrekt definierad, realiseras i praktiken och inte skulle ha kommit till stånd utan stödet. bedömer dock att de förutsättningarna inte alltid uppfylls. Därutöver finns det även en mängd andra klimatekonomiska styrmedel som samverkar med Klimatklivet, exempelvis koldioxidskatten och bonus malussystemet, vilket försvårar möjligheten att jämföra Klimatklivets åtgärder med varandra. Att stödet ges till ett brett spektrum av åtgärder bidrar även till att företagen har ett informationsövertag som gör det svårt för att bedöma 8R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N förutsättningarna för en åtgärd när det saknas andra liknande åtgärder att jämföra med. sammantagna bedömning är därför att det är svårt att uppnå en kostnadseffektiv fördelning av stödet, givet den breda ansatsen och att andra styrmedel samverkar med stödet. För att åstadkomma en mer likvärdig bedömning av olika åtgärder bedömer att investeringsstöd bör avgränsas till vanligt förekommande åtgärder och till sektorer där andra styrmedel är svaga. Felaktig utformning av vägledningar försvårar bedömningen vägledningar för utsläppsberäkningar baseras på livscykelanalys. En sådan ansats inkluderar utsläppsminskningar både i och i andra länder. Men målet för Klimatklivet är att uppnå de svenska klimatmålen som är tydligt geografiskt avgränsade till . Klimatmålen är även definierade utifrån internationella riktlinjer som bygger på kolinnehållet i bränslet och har en tydlig avgränsning till . Vägledningarna för utsläppsberäkningar inom Klimatklivet borde därför utgå från samma riktlinjer som gäller för de svenska klimatmålen. konstaterar att eftersom systemgränserna skiljer sig åt går det inte att på ett rättvisande sätt bedöma i vilken utsträckning Klimatklivet bidrar till klimatmål. Alla beräknade utsläppsminskningar realiseras inte konstaterar att problemet med dubbelräkning av utsläppsminskningar, som uppmärksammats i tidigare investeringsstöd, även gäller för Klimatklivet. Problemet uppstår när det behövs en kedja av åtgärder för att åstadkomma en utsläppsminskning, vilket innebär att vissa åtgärder i praktiken får stöd på felaktig grund. försöker i vissa fall justera för dubbelräkning för åtgärder i samma utsläppskedja, men bedömer att justeringar bör göras mer systematiskt för att inte överskatta utsläppsminskningar till följd av Klimatklivet. Det finns även andra indikationer på att de utsläpp som beräknas vid ansökan inte realiseras i praktiken. Vägledningen för hur utsläpp ska beräknas tar t.ex. inte hänsyn till hur andra styrmedel påverkar utsläppen . bedömer därför att det är viktigt att utforma ett referensscenario för framtida utsläpp som vägledningarna kan utgå ifrån. Ny definition av klimatnyttokvoten förbättrar möjligheten till kostnadseffektivitet Den samhällsekonomiska kostnaden för utsläppsminskning från en åtgärd är svår att identifiera. antas den motsvara investeringskostnaden för åtgärden. Detta ger inte alltid en rättvisande bild eftersom vissa åtgärder ger både intäkter och driftskostnader som kan kopplas till andra tjänster som åtgärden genererar, utöver själva utsläppsminskningen. Exempelvis kan en snabbladdare bidra med R I K S R E V I S I O N E N K L I M A T K L I V E T – S T Ö D T I L L L O K A L A K L I M A T I N V E S T E R I N G A R Denna tjänst prissätts och genererar nettointäkter till företaget. För privata aktörer som agerar på marknadsekonomiska grunder, utgår från att den samhällsekonomiska kostnad som åtgärden genererar för att åstadkomma utsläppsminskningen kan antas motsvara bidragsdelen. Övriga kostnader för åtgärden täcks av det överskott som företaget beräknar att åtgärden ska bidra med. bedömer därför att stödet bör fördelas utifrån kvoten utsläppsminskning per bidragskrona i stället för som i nuvarande förordning, per investeringskrona. Stöd till tank- och laddstationer bör ges utifrån möjligheten att påverka expansionen av alternativa fordon En elbil kan endast utnyttjas optimalt om det finns ett utbyggt nätverk av laddstationer, men laddstationer byggs bara om det finns tillräckligt många elbilar. Det kan därför finnas anledning att stödja tank- och laddstationer för att möjliggöra en expansion av elfordon och biogasfordon. I Klimatklivet bedöms dessa åtgärder i första hand utifrån indirekt klimatnytta. Men eftersom de även anses bidra till marknadsintroduktion har de bedömts utifrån en lägre klimatnyttokvot. Vissa snabbladdningsstationer, som har ett bra geografiskt läge, har även tillgodoräknats dubbel klimatnytta. bedömning är att behovet av dessa stationer inte går att mäta i utsläppsminskningar utan stödet bör i stället ges utifrån andra grunder, exempelvis hur de är geografiskt utspridda. konstaterar dock att det inte finns någon anledning att stödja HVO-tankstationer (biodiesel) utifrån geografisk spridning eftersom HVO går att distribuera via vanliga, redan etablerade tankstationer till en låg kostnad eller genom låginblandning i fossil diesel. Spillvärme bör inte ingå i Klimatklivet Enligt förordningen om stöd till lokala klimatinvesteringar får stöd inte ges till verksamheter som är tillståndspliktiga inom EU:s utsläppshandelssystem, med undantag för om stödet avser åtgärder som innebär ökad användning av spillvärme. Om andra styrmedel eller informationsmisslyckanden gör att spillvärmeåtgärderna inte kommer till stånd bör ett styrmedel utformas så att de inte motverkar en effektiv resursanvändning överlag. Att tillvarata spillvärme handlar främst om ett effektivare nyttjande av naturresurser. Genomförandet av ett spillvärmeprojekt kan även påverkas av fjärrvärmebolagens marknadsmakt vid tillträde till fjärrvärmenätet. Genom fjärrvärmelagen och lagen om vissa kostnads-nyttoanalyser på energiområdet har dock fjärrvärmebolagens marknadsmakt försvagats. bedömer att det kan vara mer effektivt att rätta till eventuella kvarstående brister i lagstiftningen än att ge stöd till spillvärmeprojekt inom Klimatklivet. 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Hög marginalkostnad för utsläppsminskning för vissa åtgärder Enligt statistik varierar samhällets marginalkostnad för ytterligare ett kilos utsläppsminskning med hjälp av stöd från Klimatklivet per kilo koldioxidutsläpp. Dessa beräkningar innefattar dock varken dubbelräkning, om åtgärden skulle ha vidtagits även utan stöd (det vill säga bristande additionalitet) eller om utsläppen inte realiseras i praktiken. När hänsyn tas till hela åtgärdskedjan, bristande additionalitet samt till andra styrmedel som påverkar utsläppen, kan den samhällsekonomiska marginalkostnaden av stödet exempelvis beräknas till per kilo koldioxidutsläpp i åtgärdskedjan biogasproduktion till biogasfordon och drygt från tankstation till elbil. bedömning är att klimatmålet skulle kunna uppnås till lägre marginalkostnad och att Klimatklivet troligen inte en är del av en kostnadseffektiv styrmedelskombination för att uppnå det svenska Klimatmålet till 2030. Har återrapporteringen till varit rättvisande? har granskat rapporteringskedjan från myndigheterna till . rapportering till regeringen är utförlig, och innefattar både fördelar och nackdelar och följer de riktlinjer som ges i regleringsbrevet men utgår från myndighetens statistik över stödet, vilken inte tar hänsyn till de brister som uppmärksammas i denna granskning. Regeringen har rapporterat till genom budget och vårpropositioner. bedömer dock att regeringen har valt att återge en ensidigt positiv bild av det som rapporterat. Det saknas även en samlad samhällsekonomisk bedömning av stödets effekter. •För att undvika att felaktiga beslut fattas som riskerar att minska effekten av ett eventuellt nytt stöd bör regeringen säkerställa tillräckliga tidsramar så att myndigheterna kan arbeta fram en fungerande arbetsprocess innan ett komplext system liknande Klimatklivet startar. Arbetsprocesser och system som byggts upp inom Klimatklivet bör tas till vara. •Stöd till klimatinvesteringar bör enbart ges till åtgärder i sektorer där andra styrmedel är svaga så att användningen av dubbla styrmedel kan minska i enlighet med intentioner. R I K S R E V I S I O N E N K L I M A T K L I V E T – S T Ö D T I L L L O K A L A K L I M A T I N V E S T E R I N G A R •Ge stöd utifrån det marknadsmisslyckande som ska avhjälpas. Exempelvis bör stöd till tank- och laddstationer inte primärt ses som ett klimatinvesteringsstöd utan snarare som ett stöd för spridning av tank- och laddstationer i syfte att bygga upp ett nätverk av stationer. •Stöd till klimatinvesteringar bör fördelas utifrån bedömningskriteriet största möjliga minskning av växthusgasutsläpp per bidragskrona. •En utvärderingsplan bör tas fram vid start av ett eventuellt nytt klimatinvesteringsstöd för att säkerställa att rätt uppgifter kan samlas in från början. •Stöd till klimatinvesteringar bör vara enkelt utformat och innehålla minsta möjliga administration. Endast information som används vid bedömning av åtgärder bör begäras in. •Säkerställ att rapporteringen till , om Klimatklivet och eventuella framtida stöd, är rättvisande och även innefattar de samlade samhällsekonomiska effekterna. •Naturvårdsverket bör ta fram en riskanalys för Klimatklivet som inkluderar bland annat risk för oegentligheter och sårbarhet vad gäller personella resurser bl.a. i syfte att klarlägga behovet av kontroller. Detta bör även gälla för eventuella framtida stöd. •Vid genomförandet av eventuella nya stöd bör i vägledningar tydliggöra: −vilka uppgifter som behövs för att fatta beslut i syfte att minska behovet av kompletteringar i efterhand. −hur utsläppsminskningar ska beräknas. Det är rimligt att utgå från ett av framtaget referensscenario gällande utsläppens utveckling samt de internationella riktlinjerna för klimatrapporteringen. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Den globala uppvärmningen är en av vår tids största utmaningar och har arbetat för att minska utsläppen av växthusgaser1 genom olika klimatekonomiska styrmedel, bland annat investeringsstöd. Klimatklivet är ett sådant investeringsstöd som stödjer lokala och regionala åtgärder för att minska utsläppen av koldioxid och andra gaser som påverkar klimatet. Granskningen syftar till att bedöma om genomförandet av Klimatklivet har varit effektivt samt om stödet har bidragit till att uppnå klimatmålet på ett kostnadseffektivt sätt. Bedömningsgrunderna för effektivitet och kostnadseffektivitet utvecklas närmare i avsnitt 1.5. Stöd till lokala klimatinvesteringar föreslogs redan i budgetpropositionen , det så kallade Klokt-stödet. Under första behandling godkändes inte stödet. Miljö- och jordbruksutskottet motiverade detta med att det föreslagna stödet skulle riskera att leda till ökad administrativ börda med få konkreta resultat. Utskottet konstaterade vidare att utvärderingar av liknande program har visat att de sällan leder till effektiva utsläppsminskningar då pengarna i hög utsträckning går till projekt som skulle ha genomförts även utan stödsystemet. De har dessutom haft dålig kostnadseffektivitet och höga administrationskostnader.2 Förslaget godkändes senare i vårändringsbudgeten och Klokt-stödet bytte namn till Klimatklivet.3 Arbetet med Klimatklivet styrs av förordning (2015:517) om stöd till lokala klimatinvesteringar. Enligt förordningen är syftet med stödet att varaktigt minska utsläppen av växthusgaser. Stödet får endast ges till åtgärder som bidrar till att uppfylla strategier, planer eller program för klimat och energi i de län och kommuner där åtgärden ska genomföras. En åtgärd som får stöd måste också bidra till att öka takten för att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan och dess etappmål. I första hand ska stöd ges till åtgärder som ger den största varaktiga minskningen av utsläpp av växthusgaser per investerad krona. De första åtgärderna inom Klimatklivet godkändes av , vilket innebar att berörda myndigheter hade på sig att organisera arbetet med att administrera och bedöma ansökningar. 1I granskningen används ordet utsläpp som synonym för växthusgasutsläpp. 2014/15:1 Budgetpropostion , utgiftsområde 20, bet 2014/15:MJU1; rskr. 2014/15:87. 2014/15:99 Vårändringsbudget , bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255. R I K S R E V I S I O N E N K L I M A T K L I V E T – S T Ö D T I L L L O K A L A K L I M A T I N V E S T E R I N G A R utökats och förlängts successivt och i budgetpropositionen ökades anslagen till Klimatklivet ytterligare, se tabell 1. Totalt föreslogs i budgetpropositionen att stödet skulle uppgå till 2015–2023, vilket är betydligt mer än till tidigare liknande stöd.4 I budgetpropositionen beslutades dock att Klimatklivet ska avvecklas.5 Tabell 1 Anslagna och beräknade medel till Klimatklivet, Källor: sammanställning av Prop. 2014/15:99 Vårändringsbudget , Prop. 2015/16:1 Budgetproposition , Prop. 2016/17:99 Vårändringsbudget , Prop. 2017/18:1 Budgetproposition , bet. 2018/19MJU:1. ska i samverkan med andra centrala myndigheter och länsstyrelserna handlägga och besluta om stöd inom Klimatklivet. roll är att stödja och vägleda dem som vill ansöka om stöd inom respektive län. Länsstyrelserna tar emot ansökan och skriver ett yttrande innan ansökan skickas vidare till för beslut. kan i sin bedömning även ta hjälp av andra expertmyndigheter såsom , eller . Utöver att bistå i sakfrågor ska inom Klimatklivet lämna uppgifter till om fördelning av laddningsstationer för elfordon i varje region samt ange vilka prioriteringar som bör göras för att säkerställa en effektiv utveckling av laddinfrastruktur. har beviljat stöd till 2 317 åtgärder inom Klimatklivet (se tabell 2). Stödet har gått till ett brett spektrum av åtgärder och organisationstyper. Stödbeloppen per åtgärd har varierat kraftigt mellan och per åtgärd. Sammantaget har drygt en tredjedel (1,) av stödet gått till energikonvertering från olja. Andra åtgärder som beviljats medel har bland annat varit laddinfrastruktur för elfordon (flest beviljade ansökningar) och biogasproduktionsanläggningar (högsta beviljade belopp). 2017/18:1, Budgetproposition , bet. 2017/18:MJU2, skr. 2017/18:115. 2018/19:1 Budgetproposition , bet. 2018/19:MJU2, skr. 2018/19:98. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Klimatklivet kan bland annat sökas av kommuner, företag, bostadsrättsföreningar och landsting, men inte av privatpersoner eller enkla bolag6.7 uppskattar den genomsnittliga klimatnyttan av utbetalda stöd till koldioxidekvivalent per investerad krona.8 Regeringen anger att Klimatklivet är viktigt för att uppnå det svenska klimatmålet till 2020 och att stödet kommer att bidra även till andra miljömål och till teknikspridning och sysselsättning.9 Tabell 2 Beviljade åtgärder inom Klimatklivet fram restavfall; projekt matsvinn. Konvertering från olja till med pellets istället för olja. fordon och lastbil; byte till ScaniaDC9071A och HVO. Utnyttjande av deponigas för BeChange – CO2-banta med klimatterapi; Klimatsmart mat i magarna och inte i soporna. 6Enkla bolag bildas då två eller flera personer avtalar om att samarbeta, men då avsikten inte är att bilda aktiebolag, handelsbolag eller kommanditbolag. , hämtad , . 7Naturvårdsverket, hämtad , miljoarbetet/Bidrag/Klimatklivet/Om-Klimatklivet/. 8Naturvårdsverket, hämtad , miljoarbetet/Bidrag/Klimatklivet/Resultat-for-Klimatklivet/. Dagens koldioxidskatt motsvarande /kr (1,/kg). 2017/18:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 20. R I K S R E V I S I O N E N K L I M A T K L I V E T – S T Ö D T I L L L O K A L A K L I M A T I N V E S T E R I N G A R Uppgradering av biogas från HVO; publik tankstation för Källa: , hämtad , miljoarbetet/Bidrag/Klimatklivet/Resultat-for-Klimatklivet/. 1.2 Motiv till granskning Klimatklivet omfattade , av statens utgifter för miljöpolitik 2018 (utgiftsområde 20, ). Klimatklivet utgjorde därmed en relativt stor post i statens budget, särskilt jämfört med tidigare liknande satsningar. I samband med beslut om det klimatpolitiska ramverket för tillkännagav för regeringen att klimatpolitiken ska vara långsiktigt effektiv och bedrivas så att minskade utsläpp av växthusgaser förenas med tillväxt.10 Utskottets motivering till tillkännagivandet var att regeringen i budgeten valt att förlänga och höja anslagen till Klimatklivet utan att programmet hade utvärderats, som utsläppsminskningarna hade avstannat. Utskottet gjorde bedömningen att miljöpolitik var på väg åt fel håll och ansåg att det var svårt att bedöma vad regeringens ambition innebar, hur målen skulle nås och politikens konsekvenser. har därefter låtit konsultföretaget utvärdera Klimatklivet.11 Utvärderingen visade bland annat vissa metodologiska problem vid beräkning av effekter. Bland annat framkom att det är svårt att ta hänsyn till systemeffekter och att det är problematiskt att summera alla utsläppsminskningar från olika åtgärder när utsläppsminskningar till följd av åtgärder i Klimatklivet ska beräknas. Krav ställs på att företaget måste visa att åtgärden inte skulle genomförts utan bidrag 2016/17:146 Ett klimatpolitiskt ramverk för , bet. 2016/17:MJU24, skr. 2016/17:320. Klimatklivet - utvärdering av styrmedlets effekter, 2017. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N från Klimatklivet12, så kallad additionalitet. Men utvärderingen visade att det är svårt att göra bedömningar av hur stort stöd som behövs och att den bidragssökande har ett stort informationsövertag. Bidrag ges både till åtgärder där det saknas alternativa styrmedel och till åtgärder där andra styrmedel redan finns på plats. Bidrag ges i vissa fall trots att åtgärden ser ut att vara företagsekonomiskt lönsam även utan stöd. WSP:s utvärdering inkluderar ansökningar , vilket var en period som delvis kan ses som en uppstartsfas, då det gjordes många förändringar inom arbetsprocessen och regelverket.13 Utvärderingen omfattade inte handläggningsprocessen på berörda myndigheter eller regeringens styrning. Föreliggande granskning inkluderar en analys av de ansökningar som kommit in –2017 och täcker även de områden som den tidigare utvärderingen avgränsade bort. För att undvika dubbelstyrning avgränsar förordningen (2015:517) om stöd till lokala klimatinvesteringar bort åtgärder som omfattas av EU:s handelssystem för utsläppsrätter och elcertifikatsystem. Men de åtgärder som beviljas stöd från Klimatklivet finns ändå i stor utsträckning på marknader som redan omfattas av andra miljöekonomiska styrmedel. Styrmedel såsom energi- och koldioxidskatt och bonus malus-systemet (tidigare supermiljöbilspremien) påverkar åtgärden och kostnader per utsläppsminskning både direkt och indirekt. 1.3 Syfte och frågeställningar Syftet är att granska om genomförandet av Klimatklivet har varit effektivt samt om stödet bidragit till att uppnå klimatmålet på ett kostnadseffektivt sätt. Granskningen innefattar följande frågor: 1.Har Klimatklivet genomförts på ett effektivt sätt? 2.Bidrar Klimatklivet till att uppnå klimatmålet på ett kostnadseffektivt sätt? a.Är stödet utformat så att utsläppsminskningarna maximeras, givet Klimatklivets budget? b.Utgör Klimatklivet tillsammans med övriga styrmedel en kostnadseffektiv styrmedelskombination för att nå de svenska klimatmålen? 3.Har återrapporteringen till varit rättvisande? 12Åtgärden får inte vara företagsekonomiskt lönsam utan stöd och återbetalningstiden måste vara längre än . , hämtad , i-miljoarbetet/bidrag-och-ersattning/bidrag/klimatklivet/Instruktion-gallande-klimatklivets- lonsamhetskalkyler-2018-10-18.pdf. 13Handläggare vid bedömer att uppstartsfasen varade , dvs fram . Intervju med representanter för , . R I K S R E V I S I O N E N K L I M A T K L I V E T – S T Ö D T I L L L O K A L A K L I M A T I N V E S T E R I N G A R 1.4.1 Det klimatpolitiska ramverket styr klimatpolitiken Granskningen av Klimatklivet utgår ifrån det klimatpolitiska ramverket som beslutades 2017.14 inkluderar en klimatlag (2017:720) som innehåller bestämmelser om regeringens klimatpolitiska arbete, vad arbetet ska syfta till och hur det ska bedrivas. innehåller också etappmål under miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan (se tabell 3). Preciseringen av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan lyder: Den globala medeltemperaturökningen begränsas till långt över förindustriell nivå och ansträngningar görs för att hålla ökningen över förindustriell nivå. ska verka internationellt för att det globala arbetet inriktas mot detta mål. Tabell 3 Etappmål för miljömålet Begränsad klimatpåverkan EU ETSa). luftfart som ingår i EU ETS) ska Anm.: a) EU ETS är EU:s system för handel med utsläppsrätter och omfattar el- och fjärrvärmeproduktion, energiintensiv industri och större förbränningsanläggningar inom industrin. Källa: Prop. 2016/17:146 Ett klimatpolitiskt ramverk för , bet 2016/17:MJU24, rskr 2016/17:320. 1.4.2 Åtgärder ska präglas av effektivitet har i olika sammanhang uttalat att klimatpolitiska åtgärder ska präglas av effektivitet. I betänkandet om budgetpropositionen 2012 framhåller miljö- och jordbruksutskottet att ”för att uppnå en god ekonomi och för att hushålla med de 2016/17:146 Ett klimatpolitiskt ramverk för , bet. 2016/17:MJU24, skr. 2016/17:320. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N gemensamma resurserna bör den kombination av åtgärder genomföras som långsiktigt uppnår det önskade målet till lägsta möjliga kostnad, dvs. den mest kostnadseffektiva åtgärdskombinationen. För att det ska vara möjligt att förena höga ambitioner i klimatpolitiken med en god tillväxt är det mycket viktigt att samhällsekonomisk effektivitet beaktas i utformningen av klimatpolitiken”.15 I samband med beslut om det klimatpolitiska ramverket för tillkännagav för regeringen att klimatpolitiken ska vara långsiktigt effektiv och bedrivas så att minskade utsläpp av växthusgaser förenas med tillväxt.16 Miljö- och jordbruksutskottet har även riktat ett tillkännagivande till regeringen om att dubbla styrmedel inom klimatpolitik är problematiskt och bör undvikas.17 I Klimatlagen §4 slås fast att regeringen ska lämna en klimatredovisning till i budgetpropositionen som ska innehålla bland annat en redovisning av de viktigaste besluten inom klimatpolitiken , vad de besluten kan betyda för utvecklingen av växthusgasutsläppen samt om det finns behov av ytterligare åtgärder. I riksdagsbehandlingen av budgetpropositionen betonade miljö- och jordbruksutskottet att redovisningen av resultatet av olika åtgärder på klimatområdet från regeringen inte är transparenta. Utskottet menade även att det är angeläget att erfarenheter från tidigare satsningar tas till vara i nya satsningar. Slutligen önskade återkommande rapportering om hur medlen används och effekterna av införda åtgärder.18 har operationaliserat bedömningsgrunderna ovan för granskningens olika delar. har identifierat olika sätt att åstadkomma en effektiv verksamhet i staten, t.ex. genom digitalisering, samarbete och regelförenkling.19