prop · H70318 · 2019-10-02 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2019/20:18 Arbetet i frågor som rör Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I denna skrivelse redogör regeringen för förbindelser med och för det förhållningssätt som regeringen arbetar efter i frågor som rör , i ljuset av växande globala inflytande och de nya frågeställningar, möjligheter och utmaningar detta medför. Sammanfattning och inledning ......................................................... EU – en i regeringens Kinapolitik .................................. Regeringens förhållningssätt till ............................................. Säkerhets- och försvarspolitik .......................................... Handel och ekonomi......................................................... Klimat- och miljöfrågor.................................................... som multilateral aktör .............................................. Teknologi, innovation och digitalisering.......................... Forskning och utbildning.................................................. Kultur och medier............................................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde framväxt utgör en av de största globala förändringarna sedan . har en global närvaro och ett växande inflytande vilket ställer och EU inför en rad nya frågeställningar. utveckling utgör både möjligheter och utmaningar som berör allt fler av regeringens politikområden. Hur utvecklas, och hur landets band till omvärlden utvecklas, får följder för och utvecklingen i . Ekonomi och handel påverkas, liksom utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken, miljön och klimatet, som innovations- och kunskapsnation, närområde samt det multilaterala samarbetet. Regeringens förhållningssätt gentemot definieras utifrån ett helhetsperspektiv där nyttan för det svenska samhället står i centrum som säkerhet inom alla relevanta områden säkerställs. Förhållningssättet bygger på och beskriver hur den verkställs nationellt. Det är av central betydelse för att EU bedriver en gemensam och tydlig Kinapolitik. Det är genom EU som kan få bäst genomslag. Gemensamt agerande på EU-nivå vad gäller t.ex. handelspolitik, miljö- och klimatfrågor och respekt för mänskliga rättigheter är en styrka. Vår politik gentemot utformas därför tillsammans med EU-länder och i nära dialog med andra likasinnade länder. Regeringen står bakom som slår fast att vi måste utgå från våra egna värderingar och intressen i förbindelserna med . I denna skrivelse redogör regeringen för sin syn på utveckling och vilka följder denna utveckling får för . En rad för centrala frågeområden behandlas utifrån de möjligheter och utmaningar som uppstått, och utifrån de intressen har. De bilaterala förbindelserna mellan och beskrivs. Ett förstärkt arbete i frågor som rör förutsätter stärkta kunskaper liksom utökad dialog mellan myndigheter, näringslivet och civilsamhället. I skrivelsen konstaterar regeringen att engagemanget kommer att kräva en satsning på kunskapshöjande åtgärder. Regeringen kommer att inleda arbetet med att inrätta ett nationellt om . är en stormakt. Landet är en ständig medlem i och har världens näst största försvarsutgifter. Landet är världens största handelsnation och det land flest andra länder har som största handelspartner. Dess intressen och påverkan sträcker sig till världens alla hörn och rör fler och fler frågor i det internationella samarbetet. har genomgått en mycket kraftig ekonomisk utveckling sedan landets öppnande 1978. Då hade den centralstyrda ekonomin stagnerat, utvecklingsnivån var låg, och isolerat och fattigt. Fyra av fem kineser levde på landsbygden. Ekonomiska reformer resulterade i snabbt stigande inkomster och produktivitetsförbättringar som inneburit en förvandling från ett jordbrukssamhälle till en industrination. bor tre av fem 2019/20:18 kineser i städer och utvecklingen har möjliggjort förbättrad levnadsstandard för flera hundra miljoner människor, bland annat vad gäller hälsa, utbildning och social trygghet. Från att 1978 ha haft en BNP på gick om som världens andra största ekonomi och hade 2017 en BNP på . Mätt i köpkraftsparitet är världens största ekonomi och enligt prognoser kan bli världens största ekonomi även i nominella termer omkring . svarar för av världens samlade BNP och har stått för av världens tillväxt . är i praktiken en enpartistat utan allmänna och fria val. Statsapparaten genomsyras av . Politisk opposition tillåts inte, och sedan ordförande tillträdde 2012 har partiets makt och Xi ställning stärkts betydligt. Rättsväsendet är inte oberoende och partiet utökar sin kontroll över alla delar av samhället. Mänskliga rättigheter som allmän åsikts-, yttrande-, tryck-, förenings-, mötes-, demonstrations- och religionsfrihet är inskränkta. Media används för att kontrollera opinionen och utrymmet för det civila samhället har krympt. Kinesisk lag föreskriver lika rättigheter för kvinnor och män i många avseenden. I praktiken återstår dock betydande utmaningar för jämställdheten. Situationen för minoriteter i Xinjiang, särskilt muslimska uigurer, är mycket allvarlig. Ett stort antal människor har tvingats in i så kallade omskolningsläger och inskränkningar vad gäller religions- och rörelsefrihet är särskilt förekommande. Oproportionerligt hårda straff för brott mot nationell säkerhet fortsätter att vara vanligare i fall som rör minoriteter, särskilt i Xinjiang och . Antalet personer som avrättas är en statshemlighet men uppskattas till cirka två tusen, vilket är högst i världen. Det förekommer att det kinesiska rättssystemet utnyttjas i konflikter med andra länder och att utländska medborgare utsätts för hot, olika former av påtryckningar och även gripanden i . Det förekommer fall av framtvingade offentliga ’bekännelser’. Det finns också fall där kinesiska agenter gripit såväl kinesiska medborgare som icke-medborgare utomlands och olagligt fört dem till . respekterar i vissa fall inte fullt ut internationella överenskommelser om bland annat konsulärt tillträde. Ekonomin präglas av statlig styrning Partiets fortsatta maktinnehav bygger till stor del på förmågan att kunna leverera ekonomisk tillväxt och ökande välstånd. Ekonomin har utvecklats, illustrerat bland annat av framväxten av en rad globala storföretag. Det förekommer en betydande statlig inblandning i den kinesiska ekonomin och det finns problem med en brist på transparens och dåligt skydd för immateriella rättigheter. blev medlem i WTO 2001 och det finns fortfarande brister i tillämpningen av exempelvis i fråga om öppenhet. Svenska såväl som andra utländska företags tillträde till den kinesiska marknaden är i flera avseenden begränsat, till exempel genom krav på samägande med kinesiska företag och genom att vissa sektorer är stängda för utländskt ägande. Begränsningar i marknadstillträdet får negativa effekter på globala marknader och utmanar innovations- och immaterialrättssystemen. definierar sig även i WTO som ett utvecklingsland och har därför rätt till särskilda undantag och lättnader enligt WTO-avtalen (så kallad ”särskild och differentierad behandling”, SDT). EU framför regelbundet klagomål om bristande marknadstillträde i och om att den statliga inblandningen i landets ekonomi snedvrider konkurrensen. Tre förhållanden bestämmer riktningen i band till omvärlden. För det första styr utrikespolitiken med utgångspunkt i sin syn på det nationella egenintresset. För det andra ger växande ekonomiska och politiska resurser landet en ökande internationell betydelse. För det tredje innebär ökande band till omvärlden att landet får växande intressen att värna. behov av att leverera ekonomisk tillväxt och ökande välstånd bestämmer egenintresset även i utrikespolitiken. Vid partiets 19:e kongress 2017 slogs fast att målsättningen är att ska bli ett modernt socialistiskt land till 2049, efter grundande. Till 2035 ska moderniseringen av landets försvarsmakt vara klar och till 2049 ska försvarsmakten ha uppnått världsklass. Med en ökande ekonomisk tyngd har allt större globala intressen att skydda. är världens största importör av energi och en rad råvaror som exempelvis järn och koppar. betydelse som investerare, lån- och biståndsgivare växer. driver en aktiv politik i och , liksom gentemot andra världsdelar, exempelvis och . har stärkt sitt engagemang i FN och det multilaterala systemet. söker särskilt inflytande inom områden som handel, mänskliga rättigheter, migration, icke-spridning, jordbruk och livsmedel, men även inom cyber, klimatförhandlingarna, antiterrorismarbetet och Agenda 2030. I arbetet i tenderar att betona staters suveränitet och principen om icke-inblandning. uttrycker övergripande stöd för folkrätten, men agerar selektivt, särskilt när det gäller frågor som betraktar som sina kärnintressen. har inte erkänt Internationella domstolens obligatoriska jurisdiktion, som innebär att stater i förväg kan erkänna domstolens jurisdiktion i alla tvister. Inte heller har gett allmänt tillträde för internationella granskningsorgan vad gäller mänskliga rättigheter. deltog inte i skiljedomsförfarandet mellan och angående , med hänvisning till att man ansåg att skiljedomstolen inte hade jurisdiktion. I domen konstaterades att anspråk inte hade stöd i folkrätten och att byggandet av konstgjorda öar skett i strid med havsrättskonventionen. har vägrat att följa utslaget. utmanar i allt större utsträckning det internationella arbetet med mänskliga rättigheter. Budskap om vikten av ”ömsesidig respekt” och ”konstruktivt samarbete” framför ansvarsutkrävande och individen som rättighetsbärare 2019/20:18 har en attraktionskraft hos många av FN:s medlemsstater, som står under politiskt och ekonomiskt tryck från . Kinesiska ansträngningar har också skett i exempelvis , där landet bland annat söker begränsa finansieringen av FN-systemets arbete för de mänskliga rättigheterna. Kinesiskt inflytande får inverkan på normer, standarder, definitioner och retorik. I förlängningen hotar detta de mänskliga rättigheterna och de strukturer som har skapats för att säkerställa att de respekteras. är världens enskilt största utsläppare av koldioxid och står för av de globala koldioxidutsläppen. Landet dras med allvarliga problem kopplade till luftföroreningar, vattensäkerhet och annan miljöpåverkan. Landet har varit den största källan till plast i haven. Kol är alltjämt den största energikällan. Nya kraftverk byggs och kolkraftverk exporteras. spelar en central roll inom klimatområdet och utan landets medverkan kan inte målsättningar nås. I finns en ökande medvetenhet om miljöns hälsoeffekter hos befolkning, och åtgärder har vidtagits för att minska luftföroreningarna, vilket också har synergier med klimatarbetet. Det ställs krav på , av bland annat EU, att kulmen för landets utsläpp ska nås och att utsläppen i enlighet med därtill ska minskas kraftigt. gör stora satsningar på klimatteknik och digitaliseringsteknik samt klimat- och grön finansiering. Landet är världsledande inom solcellstillverkning. är en viktig partner i globala miljösamarbeten såsom hav, klimat, kemikalier och biologisk mångfald. ’The Belt and Road Initiative’ The Belt and Road Initiative, , en hörnpelare i utrikespolitik, är ett övergripande ramverk med projekt inom en bredd av områden, i huvudsak inom transportinfrastruktur men även telekommunikationer och energiförsörjning. Kärnan är en rad land- och sjökorridorer som ska koppla ihop och . Initiativet omfattar även forsknings- och utbildningsutbyte, industriell utveckling, hälsa samt utvecklingssamarbete. har också inom ramen för sjösatt begreppen ”en arktisk ” och ”en digital ”. Enligt bedömare har omfattat ca 2 200 kontrakt värda sammanlagt . är en del av ambition att forma det internationella systemet för att passa egna syften, och att stärka sitt globala inflytande. Initiativets breda ansats innebär att det presenteras som en prioritering i flera multilaterala sammanhang. Kinesiska investeringar kan bidra till att möta den globala efterfrågan på investeringar i infrastruktur. finns det tydliga exempel på att använder som ett sätt att exportera sin industriella överkapacitet, samt på att lokala och andra länders alternativ konkurreras ut med attraktiva finansieringslösningar som blandar bistånd och exportkrediter och ibland åtföljs av krav på politiska motprestationer från mottagarländerna. har ett antal BRI-projekt uppmärksammats för att de drivit mottagarländerna in i ohållbara skuldförhållanden. har också bidragit till klimatmässigt och socialt ohållbara investeringar, Skr. 2019/20:18 liksom politiska beroendeförhållanden. Inom EU har ett antal medlemsländer tagit emot investeringar under flagg av och skrev som första G7-land under ett samarbetsavtal med . tar allt större plats i många av de internationella finansiella institutionerna, som landet fortsätter vara en aktiv låntagare från utvecklingsbankerna. Genom skapandet av () har inrättat en multilateral organisation där är största ägare, och har månat om att tillvarata god praxis vad gäller styrning av internationella finansiella institutioner. har också blivit en betydande bistånds- och långivare till utvecklingsbankernas låginkomstfonder. Betydelsen av bistånd som utrikespolitiskt verktyg har vuxit i . En ny myndighet, () har inrättats för att hantera de växande biståndsvolymerna. Genom sitt bistånd har fått ett ökat inflytande i många utvecklingsländer, flertalet av dem i . Det kinesiska biståndet skiljer sig från traditionella biståndsaktörers, framför allt genom att inte följa Paris-agendan om biståndseffektivitet. Landet står utanför de globala regelverken för bistånd och handelsfinansiering som härrör från . Vidare skiljer inte på de olika formerna för bistånd och offentliggör inte statistik, vare sig över mottagare eller över volym av biståndet. Inte heller framgår det i hur hög grad biståndet är bundet till leveranser från kinesiska företag. Biståndsinsatser är ofta kopplade till . ställer inte samma krav som äldre biståndsgivare när det gäller exempelvis mänskliga rättigheter, demokratiska institutioner, jämställdhet, fria upphandlingar eller institutionsbyggande, vilket ses som en fördel av en del mottagarländers regeringar. Det riktas dock kritik mot att egna ekonomiska intressen styr samarbetet i alltför hög grad, att mottagarländer försätts i ohållbara skuldsituationer, att mottagarländer väljs utifrån energi- och råvarutillgångar och sin lämplighet som partner i , och att mottagarländernas egna utvecklingsagendor åsidosätts. har blivit en global nyckelspelare inom forskning, innovation och teknologiutveckling och är en central aktör inom digitaliseringsutvecklingen i världen. ligger inom centrala teknologiområden i många fall nära, och inom vissa sektorer före, utvecklade ekonomier i utvecklingen. Exempelvis har gått om EU i utgifter för forskning och utveckling som andel av BNP. Även på rymdområdet är långt framme i utvecklingen med nyttjande för såväl civila som militära intressen. Den snabba utvecklingen på teknologiområdet är ett resultat av omfattande investeringar och statlig styrning, underbyggda av program som exempelvis ”Made in 2025”, en strategi för industriell modernisering. har också framgångsrikt kunnat överföra teknologi och kunnande från utländska 2019/20:18 företag. Strategiska förvärv av utländska företag med spetsteknologi har haft betydelse för utvecklingen. Stora satsningar har gjorts inom livsvetenskaper, vilket omfattar grundläggande biomedicinsk forskning, klinisk behandlingsforskning, biobanksuppbyggnad och utveckling av bioteknik samt medicinteknik. Internationellt starkt konkurrenskraftiga utbildnings-, forsknings- och innovationsmiljöer är väl etablerade. Tillgång till omfattande datamängder i förening med både superdatorkapacitet och algoritmer för konstgjord intelligens, AI, kan ge en strategisk fördel inom teknologiska nyckelområden. kan också komma att spela en betydande roll vid utformandet av standarder för morgondagens teknik. Man är ännu beroende av tillgången på utländska insatsvaror som exempelvis halvledare. verkar för att säkerställa en dominerande global tillgång till sällsynta jordartsmetaller, som har stor betydelse för framställningen av högteknologiska produkter. ställning på området kan inverka på möjligheten hos företag i andra länder att utveckla och framställa batterier, it- och kommunikationsutrustning, militär utrustning och andra varor. Den femte generationens mobiltelefoni kommer att bli central för samhällets framtida kommunikationsbehov. Ett antal länder har vidtagit åtgärder för att säkerställa säkerheten vid 5G-utbyggnaden och flera har utfärdat begränsningar för utrustning från vissa kinesiska leverantörer, mot bakgrund av en oro över dessa företags kopplingar till eller skyldighet att samarbeta med kinesiska myndigheter. Det kinesiska ledarskapet eftersträvar att ska bli världsledande inom AI-teknologi. är ett av de länder som satsar stora resurser på att militarisera AI genom utvecklingen av autonoma vapensystem. I FN- förhandlingarna inom konventionen för särskilt inhumana vapen (CCW) i hör till de länder som inte vill ha ett rättsligt bindande internationellt förbud mot utveckling och användning av sådana vapen. AI anses centralt för att utveckla global militär och ekonomisk styrka och stora satsningar görs på att bygga upp den egna förmågan. System prövas bland annat i så kallade smarta städer, där AI ingår i övervakningssystem. AI används i det så kallade sociala kreditsystem som rullas ut och som kan få en negativ inverkan på de mänskliga rättigheterna, inte minst rätten till privatliv. försvarsanslag, 250 miljarder USD , är världens näst största. Det är drygt fyra gånger och nästan hälften av . I fråga om konventionell operativ förmåga och krigserfarenhet bedöms ligga långt efter . Stora satsningar görs för att modernisera markstridsförmågan. Rymd- och cyberförmågorna är särskilt prioriterade, Vidare har målsättningen att bli en stormakt till havs, vilket innefattar att upprusta landets militära förmåga. har deltagit i de internationella ansträngningarna för att bekämpa sjöröveri utanför . Försvarsmakten har reformerats, med en ökad satsning på att kunna skydda intressen utomlands. första militärbas utomlands invigdes i . En viktig del i den kinesiska försvarsmaktens utveckling och stärkandet Skr. 2019/20:18 av dess förmåga är fusionen mellan civil och militär verksamhet. kinesiska staten vill skapa en sammanhållen struktur med forskning, myndigheter och näringsliv nära knuten till försvarsmakten så att civila resurser kan användas i militärt syfte. En tydlig gränsdragning mellan militärt och civilt går inte att göra. Detta gäller även det akademiska utbytet med utlandet, där den kinesiska staten placerar ut personer på universitet och högskolor i syfte att använda kunskaperna för militära ändamål. Den kinesiska underrättelselagen, som slår fast att kinesiska företag och medborgare ska bistå i underrättelseverksamhet, förstärker den civil-militära fusionen. Med hjälp av lagen kan få enskilda företag och individer att agera samordnat i syfte att stärka den militära förmågan och främja landets politiska och ekonomiska ambitioner. Förhållandet mellan och är mer konfrontativt . Kinesiska företrädare har uttalat att landet är berett till militär konflikt med i händelse av hot mot vad betraktar som sina kärnintressen, exempelvis . Spänningar mellan och riskerar att få långtgående globala konsekvenser, och kan påverka samarbetet mellan och , liksom samarbetet mellan och . förhållande till utvecklas även om den är förknippad med osäkerhet. Förhållandet binds samman av ett gemensamt intresse av att ändra det internationella systemet till fördel för respektive land, vilket har medfört starkare diplomatiska band och ökad handel. svarar nu för av oljeimport. är mer beroende av än vice versa. har också främjat säkerhetspolitiskt och militärt samarbete med . Detta fick ett tydligt uttryck i kinesiskt deltagande i den ryska 2018. deltog även i den ryska i . är observatör till och har en närvaro i genom investeringar bland annat i , och på . är sedan Republiken anslutning part i Spetsbergenfördraget. har beskrivit sig som en ”near-Arctic state” med intressen inom resursutvinning, klimat och miljö, infrastruktur och forskningssamarbeten, och landet har visat att det vill ha större inflytande över . I linje med ambition att bli en maritim stormakt görs BRI-kopplade satsningar längs , som väsentligen skulle kunna korta transporttider mellan och och minska det kinesiska beroendet av som transportled. Det finns en ovisshet över utveckling på medellång och lång sikt. har ambitionen att öka sitt globala inflytande. står inför en rad interna utmaningar som måste hanteras. har ett politiskt system som inte är konstruerat för att lösa interna konflikter. Landet brottas med bekymmer som industriell överkapacitet, hög inhemsk skuldsättning, en statligt styrd marknad, en omfattande korruption, stora miljöproblem och en åldrande befolkning. Givet storlek får utvecklingen i landet globala följder. förbindelser med sträcker sig tillbaka till 1700-talet och Svenska Ostindiska Companiets verksamhet. erkände 1950 och blev första västland att upprätta diplomatiska förbindelser med det nya . Under period av isolering var kontakterna och handeln begränsad. har utbytet ökat kraftigt. är största handelspartner i och åttonde största handelspartner mätt i varuhandel. uppgick varuexport till och importen från till 78 miljarder. Runt 10 000 svenska företag handlar med och drygt 600 svenska företag är etablerade i landet, varav flera . Svenska företag verksamma i producerade för . har haft stor lönsamhet och ser fortsatt goda möjligheter. För många av företagen är närvaro i centralt för utveckling, produktion och kontakt med en snabbväxande och dynamisk marknad. har utländska och kinesiska företag inte getts lika möjlighet att verka. och EU har därför drivit vikten av likvärdiga villkor för företag i såväl som internationellt. har kunnat dra nytta av sin ställning som utvecklingsland i flera sammanhang, trots att landet är världsledande i många sektorer. I har detta märkts när i det internationella postsamarbetet har kunnat skicka vissa typer av postförsändelser till till subventionerade priser. Antalet företag i med kinesiskt majoritetsägande uppgick till 114 stycken, vilket motsvarar av antalet utlandsägda företag i . Därtill finns ett betydande antal företag i som har kinesiska medborgare som huvudmän. Kinesiska investeringar har bidragit till att skapa och bibehålla ett stort antal arbetstillfällen i . Omkring 25 000 personer uppskattas arbeta i kinesiskägda bolag, som är verksamma inom bland annat fordonsindustri, logistik och transporter, nöjesbranschen samt it och läkemedel. Ca 20 000 av dessa arbetar i . Kinesiska direktinvesteringar i uppgick till , vilket innebar en ökning , beroende främst på Geelys investering i AB med . Ett intresse finns i för svenska samhällslösningar, teknologi, innovation och forskning vilket illustreras av det stora antalet inkommande kinesiska delegationer . Det finns ett växande antal myndighetssamarbeten och i de officiella kontakterna har banden breddats avsevärt inom områden som miljö och hållbar stadsutveckling, hållbart företagande (CSR), gröna näringar och förvaltning. Dialog förs inom områden som CSR, energieffektivitet, trafiksäkerhet, innovation, förnybar energi, hållbart skogs- och jordbruk och hälsovård. Samverkan sker även inom områden som handels- och tullförenklingsfrågor, samt inom rymdfrågor. Av omkring 50 överenskommelser på mellanstatlig nivå har hälften tillkommit . och har återkommande bilaterala politiska överläggningar och blandkommissionsmöten om handel och ekonomi. Inom ramen för regeringens exportstrategi bildades Team för att stärka samverkan mellan svenska aktörer som främjar export, investeringar och Sverigebilden i . Ett begränsat militärt utbyte inleddes och består av årliga högnivåutbyten. På hälsoområdet finns ett samarbetsavtal .