prop · H603154 · 2019-06-25 00:00:00 — Regeringens bedömning: Förslaget kan komma att innebära vissa kostnadsökningar för Kriminalvården. Dessa bedöms dock som marginella och kan finansieras inom ramen för befintliga anslag. För rättsväsendets myndigheter i övrigt innebär förslaget inte några ökade kostnader. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna yttrar sig inte särskilt i frågan. Bedömningen i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna yttrar sig inte särskilt i frågan. Skälen för regeringens bedömning: Förslaget kan antas leda till något ökade kostnader för Kriminalvården. Eftersom det inte finns någon statistik tillgänglig över lagföringar för brott mot förtroendevalda är det svårt att uppskatta den exakta kostnadsökningen. Förslaget innebär visserligen att straffvärdet kommer att påverkas i skärpande riktning. Det innebär att straffvärdet, såväl på bötesnivå som fängelsenivå, kommer att värderas något högre än vad det gör . kan antalet lagföringar inte förväntas vara så pass högt att kostnaderna kommer öka annat än marginellt. 2018/19:154 bedömningen att den kostnadsökning som kan antas uppstå kan finansieras inom ramen för Kriminalvårdens befintliga anslag. För rättsväsendets myndigheter i övrigt bedöms förslaget inte innebära några ökade kostnader. 9.2Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Regeringens bedömning: Förslaget bidrar till att uppnå det jämställdhetspolitiska målet om att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sitt eget liv. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De stora flertalet remissinstanser har inga synpunkter på bedömningen. anser att förslaget kan bidra till att uppnå även de övriga jämställdhetspolitiska delmålen eftersom förtroendevalda genom förslaget kan känna ökad trygghet i att driva jämställdhetspolitiska frågor. Kvinnolobby delar inte promemorians bedömning utan menar, eftersom lagförslaget är könsneutralt, att det saknas ett erkännande av att kvinnor är i en särskild utsatt situation. Kvinnolobby delar inte heller uppfattningen att utsattheten är lika stor bland kvinnor och män utan anser att man måste se till de konsekvenser utsattheten får och att det går att se att utsattheten får större konsekvenser för kvinnor. efterlyser en mer gedigen genus- och konsekvensanalys som mer fördjupat avhandlar genusaspekter hos såväl förövare som offer. Bedömningen i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna yttrar sig inte särskilt i frågan. Skälen för regeringens bedömning: Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Regeringen arbetar efter sex delmål för att uppnå detta. Delmålen avser en jämn fördelning av makt och inflytande (delmål 1), ekonomisk jämställdhet (delmål 2), jämställd utbildning (delmål 3), jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet (delmål 4), jämställd hälsa (delmål 5) samt att mäns våld mot kvinnor ska upphöra (delmål 6). Förslaget om en ny straffskärpningsgrund är könsneutralt och omfattar alla förtroendevalda oavsett kön. Även om en bestämmelse har ett skyddsintresse som gäller lika för alla, kan emellertid olika grupper dra olika nytta av skyddet beroende på hur utsatt gruppen är. Av Politikernas trygghetsundersökning 2017 framgår att utsattheten totalt sett är jämnt fördelad mellan kvinnor och män. Kvinnliga förtroendevalda står dock en något högre risk att utsättas för hot och trakasserier. Kvinnor uppger även oftare än män att de övervägt att byta eller lämna uppdrag med anledning av utsatthet och oro. Kvinnor innehar därtill mer sällan de positioner som innebär störst politiskt inflytande vilket kan innebära att utsattheten skulle kunna se något annorlunda ut om så inte vore fallet (se Brås kortanalys 4/2018). Det finns även förtroendevalda som undvikit att engagera sig eller uttala sig i exempelvis frågor om jämställdhet. Regeringen anser därför att, i den utsträckning lagstiftningen kan bidra till att motverka Prop. 2018/19:154 förtroendevaldas utsatthet, den även kan stärka kvinnors rätt och möjlighet att vara aktiva medborgare och att forma villkoren för beslutsfattande på motsvarande sätt som gäller för män samt att den kan ge kvinnor och män samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. En lagstiftning som leder till minskad utsatthet bidrar således till att uppnå det jämställdhetspolitiska målet om att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sitt eget liv. Förslaget till lag om ändring i 2 § Som försvårande omständigheter vid bedömningen av straffvärdet ska, vid sidan av vad som gäller för varje särskild brottstyp, särskilt beaktas 1.om den tilltalade avsett att brottet skulle få allvarligare följder än det faktiskt 2.om den tilltalade visat stor hänsynslöshet, 3.om den tilltalade utnyttjat någon annans skyddslösa ställning eller svårigheter att värja sig, 4.om den tilltalade utnyttjat sin ställning eller i övrigt missbrukat ett särskilt förtroende, 5.om den tilltalade förmått någon annan att medverka till brottet genom tvång, svek eller missbruk av hans eller hennes ungdom, oförstånd eller beroende ställning, 6.om brottet utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form eller systematiskt eller om brottet föregåtts av särskild planering, 7.om ett motiv för brottet varit att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning, könsöverskridande identitet eller uttryck eller annan liknande omständighet, 8.om brottet varit ägnat att skada tryggheten och tilliten hos ett barn i dess förhållande till en närstående person, eller 9.om brottet begåtts mot en person på grund av att han eller hon eller någon närstående innehaft ett uppdrag som förtroendevald i stat, kommun, landsting, eller . Paragrafen innehåller en exemplifierande uppräkning av omständigheter som, vid sidan av vad som gäller för varje särskild brottstyp, särskilt ska beaktas som försvårande vid bedömningen av straffvärdet. Övervägandena finns i avsnitt 7. Paragrafen tillförs en punkt 9. Därigenom läggs till uppräkningen av vilka omständigheter som särskilt ska beaktas som försvårande vid bedömningen av ett brotts straffvärde den omständigheten att brottet begåtts mot en person på grund av att han eller hon eller någon närstående innehaft ett uppdrag som förtroendevald i stat, kommun, landsting, eller . Med förtroendevald i stat avses de personer som väljs genom riksdags- val och deras ersättare samt de som utses att ingå i regeringen i enlighet 2018/19:154 med vad som följer av 3 kap. 1 och 2 §§ samt 6 kap. 1 § regeringsformen. Detta innebär att de 349 ledamöterna i och deras ersättare samt statsministern och statsråden omfattas. Personer som arbetar som politiskt tillsatta tjänstemän, exempelvis statssekreterare i , omfattas inte av begreppet förtroendevald. Med förtroendevald i kommun eller landsting avses de förtroendevalda som definieras i 4 kap. 1 § och 2 § första stycket kommunallagen (2017:725). I enlighet med dessa paragrafer omfattas ledamöter och ersättare i fullmäktige, nämnder och fullmäktigeberedningar samt revisorer. Vidare omfattas de som inom kommunen eller fullgör ett förtroendeuppdrag på heltid eller betydande del av heltid och har benämningen kommunalråd, borgarråd, landstingsråd, oppositionsråd eller annan benämning som fullmäktige bestämmer. Med förtroendevalda avses även ledamöter och ersättare i den beslutande församlingen, förbundsstyrelsen eller annan nämnd, de beslutande församlingarnas beredningar samt revisorer i ett kommunalförbund. Utanför faller uppdrag i styrelser eller andra uppdrag för särskilda juridiska personer såsom bolag och stiftelser samt i statliga organ till vilka kommunerna eller landstingen väljer ledamöter och suppleanter. Med förtroendevald i avses ledamöter och ersättare i enlighet med vad som följer av 2 kap. 2 § sametingslagen (1992:1433). Ledamöterna i och Samefonden omfattas däremot inte. Med förtroendevald i avses såväl ledamöterna i som deras ersättare (se artikel 14 i fördraget om europeiska unionen och jfr 14 kap. 1 § vallagen [2005:837]). Det innebär att alla ledamöter och ersättare som utses genom de allmänna valen som hålls i Europeiska unionens medlemsstater till ska omfattas och således inte enbart de Europaparlamentariker som utses i svenska val. Med närstående avses en person som den förtroendevalde har ett nära förhållande med, t.ex. någon som är gift med den förtroendevalde eller sammanbor med denna under äktenskapsliknande förhållanden. Även särbor kan omfattas. Vidare avses egna barn men även bonusbarn (styvbarn) som den förtroendevalde har ett nära förhållande till. Personer som är närstående på annat sätt, t.ex. den förtroendevaldes föräldrar och syskon, omfattas också typiskt sett. Däremot är närståendebegreppet i detta sammanhang inte avsett att i normalfallet omfatta en person som den förtroendevalde har varit gift med eller sammanbott med under äktenskapsliknande förhållanden. En förutsättning för straffskärpningsgrundens tillämplighet är att brottet har begåtts på grund av att en person innehaft ett uppdrag som förtroendevald. Det ska alltså finnas ett samband mellan brottet och förtroendeuppdraget. Det kan handla om att gärningsmannen har avsett att skrämma, påverka eller hämnas på en person som innehaft ett förtroendeuppdrag eller uttrycka sin ilska över den förtroendevaldes uppdrag. Däremot krävs det inte att gärningsmannen begått brottet på grund av något särskilt beslut som den förtroendevalde fattat eller någon annan särskild åtgärd som den förtroendevalde vidtagit, eller att den förtroendevalde varit särskilt aktiv i sitt uppdrag, så länge brottet begåtts på grund av förtroendeuppdraget. Det sagda innebär exempelvis att ett olaga hot som framförts mot en förtroendevald på grund av att denne varit delaktig i ett beslut rörande nedläggning eller omdisponering av ett sjukhus eller en skola omfattas. Men bestämmelsen blir också tillämplig i den situationen att ett brott begåtts med anledning av att en förtroendevald deltagit i en politisk debatt eller liknande arrangemang. Även brott som begås när det står klart att den förtroendevalde blivit utsedd till exempelvis riksdagsledamot, men innan egentligt politiskt arbete har hunnit påbörjas, omfattas så länge brottet skett på grund av att personen innehaft förtroendeuppdraget. Det uppställs inte något krav på att förtroendeuppdraget fortfarande innehades för gärningen. 2018/19:154 Bilaga 1 Sammanfattning av departementspromemorian Brott mot förtroendevalda (Ds 2018:29) Förekomsten av brott mot förtroendevalda är ett problem i samhället. Av Politikernas trygghetsundersökning 2017 som genomförts av (Brå) på uppdrag av regeringen framgår att var fjärde förtroendevald utsattes för trakasserier, hot eller våld . var motsvarande andel en femtedel. har det genomförts flera reformer på straffrättens område som har stärkt det straffrättsliga skyddet även för personer som utövar förtroendeuppdrag. Dessa åtgärder har emellertid inte varit tillräckliga för att motverka utvecklingen. Utsattheten bland förtroendevalda ökar. Det är av grundläggande betydelse för demokratin att var och en känner att de både har rätt och möjlighet att ifrågasätta de förtroendevaldas åsikter och beslut. Men det är även viktigt att det finns en gräns för på vilket sätt som en uppfattning får komma till uttryck. En förtroendevald ska inte behöva känna sig hotad eller utsättas för trakasserier som är att bedöma som brottsliga handlingar. Särskilt allvarligt är det om förtroendevalda påverkas av utsattheten på ett sådant sätt att det leder till faktiska handlingar, såsom att lämna förtroendeuppdrag , fatta andra beslut än vad som ursprungligen var tänkt eller att undvika att engagera sig eller uttala sig i en viss fråga, dvs. en form av självcensur. Att utsätta en förtroendevald för brott på grund av utövandet av uppdraget är i förlängningen inte bara ett angrepp mot den enskilde personen utan även mot det demokratiska systemet. Rätten att kunna utöva ett förtroendeuppdrag är således viktig att skydda för att demokratin ska kunna fungera obehindrat. För att säkerställa ett samhälle med fri och öppen åsiktsbildning samt för att värna det demokratiska samtalet behövs det ett stärkt straffrättsligt skydd för förtroendevalda. I promemorian föreslås därför att det införs en särskild straffskärpningsgrund i 29 kap. 2 § för brott som begåtts mot en person på grund av att han eller hon utövat ett uppdrag som förtroendevald i stat, kommun eller landsting, eller som begåtts mot en närstående till en sådan person på grund av förtroendeuppdraget. Lagändringen föreslås träda i kraft . Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 29 kap. 2 § ska ha följande lydelse. 2018/19:154 Bilaga 2 Lydelse enligt prop. Som försvårande omständigheter vid bedömningen av straffvärdet ska, vid sidan av vad som gäller för varje särskild brottstyp, särskilt beaktas 1.om den tilltalade avsett att brottet skulle få allvarligare följder än det faktiskt fått, 2.om den tilltalade visat stor hänsynslöshet, 3.om den tilltalade utnyttjat någon annans skyddslösa ställning eller svårigheter att värja sig, 4.om den tilltalade utnyttjat sin ställning eller i övrigt missbrukat ett särskilt förtroende, 5.om den tilltalade förmått någon annan att medverka till brottet genom tvång, svek eller missbruk av hans eller hennes ungdom, oförstånd eller beroende ställning, 6.om brottet utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form eller systematiskt eller om brottet föregåtts av särskild planering, 7. om ett motiv för brottet varit 7. om ett motiv för brottet varit att kränka en person, en folkgrupp att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, personer på grund av ras, hudfärg, tros-bekännelse, sexuell läggning, tros-bekännelse, sexuell läggning, 8. om brottet varit ägnat att skada 8. om brottet varit ägnat att skada tryggheten och tilliten hos ett barn i tryggheten och tilliten hos ett barn i dess förhållande till en närstående dess förhållande till en närstående 9.om brottet begåtts mot en person på grund av att han eller hon utövat ett uppdrag som förtroendevald i stat, kommun eller landsting, eller om det begåtts mot en närstående till en sådan person på grund av förtroendeuppdraget. 1 Senaste lydelse 2010:370. Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanserna (Ds 2018:29) 2018/19:154 Bilaga 3 Efter remiss har yttrande över departementspromemorian lämnats av Álbmut, , Brottsofferjouren , , , , , Forum för levande historia, , , , , , , Justitiekanslern, , kommun, Kriminalvården, i , Landspartiet Svenska , Liberalerna, , kommun, , (), kommun, kommun, , ombudsmän, , , , läns landsting, , (), , , , , , Kommuner och Landsting, Kvinnolobby, , , , , , läns landsting, (), , , , Ystads kommun, och kommun. och akademikers centralorganisation har avstått från att yttra sig. Följande remissinstanser har inte inkommit med något yttrande. kommun, , , Centerkvinnorna, , , kommun, Falu kommun, Feministiskt initiativ, Grön ungdom, Guovssonásti, kommun, Jakt- och fiskesamerna, kommun, kommun, , , , , Liberala kvinnor, , , Min Geaidnu/Mijá Gäjnno/Mijjan Geäjdnuo/Mijjen Geajnoe, , , kommun, Sámiid Riikkabellodat/ Samelandspartiet, Sáminuorra, Samiska folkomröstningspartiet, Sámit/Samerna, kommun, Socialdemokraterna, , , , , , Sverigedemokratisk Ungdom, , Tidningsutgivarna, feminister, , kommun, Utgivarna, kommun, , Vuovdega/Skogssamerna, , , och kommun. 2018/19:154 Bilaga 4 Lagförslag i utkastet till lagrådsremiss Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 29 kap. 2 § ska ha följande lydelse. Som försvårande omständigheter vid bedömningen av straffvärdet ska, vid sidan av vad som gäller för varje särskild brottstyp, särskilt beaktas 1.om den tilltalade avsett att brottet skulle få allvarligare följder än det faktiskt fått, 2.om den tilltalade visat stor hänsynslöshet, 3.om den tilltalade utnyttjat någon annans skyddslösa ställning eller svårigheter att värja sig, 4.om den tilltalade utnyttjat sin ställning eller i övrigt missbrukat ett särskilt förtroende, 5.om den tilltalade förmått någon annan att medverka till brottet genom tvång, svek eller missbruk av hans eller hennes ungdom, oförstånd eller beroende ställning, 6.om brottet utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form eller systematiskt eller om brottet föregåtts av särskild planering, 7. om ett motiv för brottet varit 7. om ett motiv för brottet varit att kränka en person, en folkgrupp att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, personer på grund av ras, hudfärg, tros-bekännelse, sexuell läggning, tros-bekännelse, sexuell läggning, 8. om brottet varit ägnat att skada 8. om brottet varit ägnat att skada tryggheten och tilliten hos ett barn i tryggheten och tilliten hos ett barn i dess förhållande till en närstående dess förhållande till en närstående 9. om brottet begåtts mot en person på grund av att han eller Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2018:540. Förteckning över remissinstanserna (utkastet till lagrådsremiss) Efter remiss har yttrande över utkastet till lagrådsremiss lämnats av , Feministiskt initiativ, , , , , , , (), , för europapolitiska studier (Sieps), , kommuner och landsting, Säkerhetspolisen, , (), och . kontor i har avstått från att yttra sig. Följande remissinstanser har inte inkommit med något yttrande. 2018/19:154 Bilaga 5 2018/19:154 Bilaga 6 Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet samt justitieråden och Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i . Förslaget har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunniga . Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , M , , , , , , , Strandhäll, Ygeman, , , , och . Regeringen beslutar proposition Brott mot förtroendevalda