prop · H603130 · 2019-05-29 00:00:00 — börsuppgångar sedan finanskrisen och fallande räntor har bidragit till AP-fondernas långsiktiga resultat, medan nedgången på aktiemarknaden har bidragit negativt till årets resultat. Resultatet och värdeutvecklingen i AP-fonderna är starkt beroende av utvecklingen på finansmarknaderna. av kapitalet i Första–Fjärde AP-fonderna utgörs av aktier. Utvecklingen på världens aktiemarknader har därför stor betydelse för fondernas resultat. Detsamma gäller för Sjunde AP-fonden där förvalsalternativet Såfa (inom premie- pensionssystemet) har en hög exponering mot aktier. Med undantag har merparten av världens aktiebörser stigit sedan de kraftiga börsnedgångarna i samband med finanskrisen fram till och med var avkastningen från aktiemarknaderna negativ. 2018/19:130 De fallande marknadsräntorna har haft en positiv inverkan på AP-fondernas resultat. De mer direkta effekterna påverkar den tredjedel av kapitalet i Första–Fjärde AP-fonderna som utgörs av räntebärande tillgångar. När marknadsräntan faller stiger värdet av obligationsinnehaven som framtida avkastning från nya räntebärande tillgångar minskar. De lägre räntorna har även haft en positiv inverkan på värderingen av aktiebörserna, liksom på värderingen av alternativa tillgångar. Cirka en fjärdedel av kapitalet i Första–Fjärde AP-fonderna utgörs av alternativa investeringar (fastigheter, infrastruktur och riskkapital m.m.). Alternativa investeringar har genererat en god avkastning och har dessutom ofta en dämpande effekt när aktiemarknaden utvecklas negativt eftersom dessa tillgångar marknadsvärderas mer sällan än likvida tillgångar. För blir detta särskilt tydligt eftersom fondens uppdrag är avgränsat till att investera i onoterade tillgångar. Utvecklingen på finansmarknaderna har dock stor betydelse för den långsiktiga resultatutvecklingen även för dessa tillgångsslag. I figur 3.9 redovisas buffertfondernas allokering och utveckling på de underliggande marknaderna. Figur 3.9 Buffertfondernas allokering och utveckling på de underliggande marknaderna Buffertfondernas allokering och utveckling på underliggande marknader Utveckling på underliggande marknader 20012-20185 -7,-12, 1 AP 1-4 och AP6; 2 ; 3 Aktier Stockholmsbörsen (SIX RX) i SEK, globala aktier (MSCI World) i SEK, obligationsindex (Svenska Statsobligationer ) i SEK, utländskt obligationsindex (US 5 year Government bonds) i SEK, aktier i tillväxtmarkander (MSCI Emerging Markets) i SEK; 4 Overlaymandat, TAA, etc; 5 Total indexutveckling inklusive utdelning. KÄLLA: Datastream; McKinsey-analys Källa: bilaga 9 (grunddata från Datastream) Regeringens bedömning: Buffertfondernas kostnader både i absoluta tal och som andel av fondkapitalet. fonderna, liksom övrig verksamhet i offentlig regi, är det viktigt att ständigt arbeta för en hög kostnadseffektivitet. Detta bidrar både till nettoavkastningen och till allmänhetens förtroende för det allmänna Nettoavkastningen bidrar till buffertfondernas lång- siktiga finansiering av inkomstpensionssystemet, vilket kostnads- besparingarna ska vägas emot. Viktiga faktorer för kostnadsut- vecklingen i absoluta tal är fondkapitalets utveckling och placeringar- AP-fonderna bör gemensamt fortsätta att öka transparensen kring vinstdelningen i redovisningen, dels eftersom andelen kapital med denna avtalskonstruktion har ökat, dels eftersom den kan komma att öka ytterliga framöver i och med de nya placeringsreglerna som trädde i kraft . Skälen för regeringens bedömning Buffertfondernas kostnader uppgick till . Jämfört med föregående år var detta en minskning med minskade de externa förvaltningskostnaderna med medan de interna förvaltningskostnaderna ökade Ökningen av de interna förvaltningskostnaderna ligger framför allt på informations- och datakostnader. fondkapitalet minskade kostnaderna från . Den absoluta kostnadsutvecklingen styrs i hög grad av fondkapitalets storlek och placeringarnas inriktning. kostnader är motiverad när den förväntas bidra till högre nettoavkastning och ökad riskspridning. Den svenska kronans rörelse gentemot andra valutor påverkar fondernas kostnader för köp av tjänster som prissätts i amerikanska dollar och euro. Under perioden 2012‒2015 ökade kostnaderna med , men 2016 bröts trenden och kostnaderna minskade med Kostnadsutvecklingen i ett längre perspektiv ska ses i ljuset av att buffertkapitalet ökat Detta har framför allt påverkat de externa förvaltningskostnaderna eftersom ersättningen i huvudsak utgår i form av en andel av det förvaltade kapitalets storlek. inriktning mot en gradvis ökad andel alternativa tillgångar och motsvarande mindre andel aktier och räntebärande tillgångar har också bidragit till högre kostnader. Det är viktigt att understryka att det är buffertfondernas nettoavkastning som påverkar deras bidrag till inkomstpensionssystemets långsiktiga Att få kapitalet att växa är buffertfondernas uppgift. andel alternativa tillgångar har bidragit positivt till buffertfondernas nettoavkastning och till lägre risk genom ökad diversifiering. bör dock, liksom övrig verksamhet i offentlig regi, ständigt arbeta för hög Detta är viktigt både för fondernas nettobidrag till 2018/19:130 inkomstpensionssystemet och för att upprätthålla ett högt förtroende hos allmänheten. Buffertfondernas kostnader finansieras av de medel som fonderna förval- tar.8 Kostnaderna delas in i interna och externa kostnader, vilka redovisas på olika sätt i årsredovisningen enligt reglerna. De interna förvaltnings- kostnaderna redovisas som rörelsens kostnader i resultaträkningen medan de externa förvaltningskostnaderna tas upp som en negativ post under rörelsens intäkter. I tabell 4.1 redovisas den sammantagna kostnads- utvecklingen för buffertfonderna . Tabell 4.1 Buffertfondernas interna och externa förvaltningskostnader Förändring jmf föregående år, mnkr Förändring jmf föregående år, procent -5,6 -2,2 Buffertkapital i genomsnitt, mdkr2 Källa: AP-fondernas årsredovisningar 2Genomsnittligt fondkapital (ingående fondkapital + utgående fondkapital)/2 uppgick buffertfondernas interna och externa förvaltnings- kostnader till sammanlagt . I förhållande till före- gående år är detta en minskning med eller . Kostnadernas andel av buffertkapitalet minskade från till 0,123 procent.9 Av kapitalet i Första–Fjärde AP-fonderna förvaltades internt vid slut, jämfört vid slut. I en internationell jämförelse är andelen internt förvaltat kapital hög hos Första–Fjärde AP-fonderna. En hög andel intern förvaltning ökar kostnadseffektiviteten. De interna förvaltningskostnaderna avser främst personal, informations- och datasystem, köpta tjänster och lokaler. I tabell 4.2 redovisas hur kostnaderna har fördelats på dessa poster. Efter personalkostnader är informations- och datatjänster den största kostnadsposten som också står för den största kostnadsökningen sedan föregående år. Kostnader för revision och externa utvärderingen täcks också av fondmedlen (2 kap. 3 § lagen om allmänna pensionsfonder [AP-fonder]). Enligt de redovisningsregler och den praxis för kostnadsredovisning som tillämpas i En sammanställning av Första–Fjärde AP-fondernas kostnadsutveckling brutto redovisas i figur 4.2. kommer främst från Första AP-fondens inköp av ett nytt system för att Skr. 2018/19:130 mäta fondens avkastning samt uppgradering av vissa befintliga it-system, men även av kronförsvagningen då informations- och datatjänster oftast faktureras i annan valuta. Källa: AP-fondernas årsredovisningar (AP1–AP4 och AP6) Personalkostnaderna påverkas av antalet anställda och lönenivåerna. Antalet anställa påverkas i sin tur av fondernas strategival, bl.a. när det gäller hur mycket av kapitalet som förvaltats internt. har andelen intern förvaltning ökat som det förvaltade kapitalet vuxit. Figur 4.1 Antal anställda i buffertfonderna och andelen kvinnor andel kvinnor (höger axel) Källa: AP-fondernas årsredovisningar (AP1–AP4 och AP6) Vid slut var 275 personer anställda vid buffertfonderna, vilket är en ökning med 6 personer jämfört med föregående årsskifte (figur 4.1). Andelen kvinnor är densamma som föregående år. Andra, Tredje och Fjärde AP-fonderna använder rörliga ersättnings- program för medarbetare. betalades ingen rörlig ersättning ut från Andra AP-fonden eftersom en förutsättning är att fonden ska redovisa ett positivt totalresultat för att rörlig ersättning ska betalas ut. Som framgår av tabell 4.3 minskade summan av de rörliga ersättningarna . Rörliga ersättningar för medarbetare vid buffertfonderna Källa: AP-fondernas årsredovisningar (AP1–AP4 och AP6) Enligt regeringens riktlinjer avseende anställningsvillkor för ledande befattningshavare i AP-fonderna ska den totala ersättningen till ledande befattningshavare vara rimlig och väl avvägd. Den ska även vara konkurrenskraftig, takbestämd och ändamålsenlig, samt bidra till en god etik och organisationskultur (se bilaga 1). I samband med den årliga bok- slutsrevisionen genomförs en granskning av att riktlinjer följs. Gransk- ningen har inte visat några andra avvikelser från riktlinjerna än de som fanns föregående år. De mindre avvikelserna avser längre uppsägningstid än vad riktlinjerna anger och härstammar från tiden före det att riktlinjerna infördes. Samtliga AP-fonder har ett ersättningsutskott eller en kommitté som bereder löneramen för samtliga medarbetare, ersättningar till ledande befattningshavare samt förhandlar lön och övriga villkor med den verkställande direktören. Hela styrelsen fattar beslut i ersättningsfrågor efter beredning av ersättningsutskottet eller kommittén. Externa förvaltningskostnader (exklusive prestationsbaserade arvoden) Externa förvaltningskostnader utgörs av ersättningar som betalas till parter som förvaltar kapital på uppdrag av fonderna. Vanligtvis utgår ersätt- ningen som en procentuell andel av det förvaltade kapitalet. De externa förvaltningskostnaderna bestäms därmed främst av storleken på det externt förvaltade kapitalet, men även av hur kapitalet förvaltas. Passiv förvaltning har i allmänhet en lägre kostnad än aktiv förvaltning och på motsvarande sätt påverkar förvaltningens inriktning kostnaderna. Onote- rade tillgångar kostar i regel mer att förvalta än noterade aktier men har historiskt genererat en högre avkastning. En mindre andel av de externa förvaltningskostnaderna avser kostnader för depåbank och säkerhets- administration (kollateral), vilka är beroende av kapitalets volym och omfattningen av transaktioner. Av tabell 4.4 framgår att de externa förvaltningskostnaderna ökade relativt kraftigt –2015. De två huvudsakliga anledningarna till detta är att volymen externt förvaltat kapital har ökat och att alternativa investeringar har ökat. Förvaltningskostnaderna är högre för alternativa investeringar men tillgångsslaget har levererat en högre nettoavkastning. –2018 minskade de externa förvalt- ningskostnaderna. De lägre kostnaderna beror som nämns ovan på aktivt strategiskt arbete med att öka andelen internt förvaltat kapital och omstrukturering av mandat. -9,4 -3,3 -7,7 Buffertkapital i genomsnitt, mdkr2 Källa: AP-fondernas årsredovisningar 2Genomsnittligt fondkapital (ingående fondkapital + utgående fondkapital)/2 Prestationsbaserade arvoden för extern förvaltning Posten externa förvaltningskostnader innefattar enligt AP-fondernas redovisningsprinciper inte prestationsbaserade arvoden eller förvaltar- arvoden för onoterade tillgångar där arvoden återbetalas. Prestationsbaserade arvoden betalas ut till externa förvaltare när en överenskommen avkastning överträffas. Avkastning över detta mål ökar nettoavkastningen men genererar för denna typ av arvodesavtal en kostnad i form av ett prestationsbaserat arvode. I AP-fondernas resultat- räkning redovisas erlagda prestationsbaserade arvoden som en avgående post under nettoresultatet för aktuellt tillgångsslag. I tabell 4.5 redovisas prestationsbaserade arvoden för noterade tillgångsslag . Tabell 4.5 Prestationsbaserade arvoden för extern förvaltning Källa: AP-fondernas årsredovisningar För onoterade tillgångsslag är en annan avtalskonstruktion vanligare, vilken oftast innebär att erlagda förvaltararvoden återbetalas förutsatt vinstgivande försäljningar i den onoterade fonden, därefter sker en vinst- delning. Detta innebär implicit att erlagda arvoden över exempelvis en onoterad riskkapitalfonds livstid, återbetalas i sin helhet (förutsatt att ut- rymme inom upparbetade vinster finns). I skrivelse 2015/16:130 ändrades redovisningen för att ge en mer rättvisande bild av den senare kategorin av arvoden och AP-fonderna ombads också att tydligare redogöra för såväl erlagda som återbetalda belopp för onoterade avtalsupplägg i sina årsredovisningar. Ändringen och förtydligandet i skrivelsen innebär att erlagda arvoden på årsbasis ska ställas mot, och redovisas tillsammans med, återbetalda arvoden som återbetalas i samband att en onoterad tillgång säljs med vinst. I tabell 4.6 redovisas detta nettobelopp per fond. var de erlagda arvodena högre än de Netto erlagda och återbetalda arvoden för onoterade innehav för vilka återbetalning medges enligt avtal (positivt belopp då erlagda arvoden överstiger återbetalda) Not: har som princip att periodisera sina förvaltningskostnader och dessa ingår därmed inte i tabellen. Vinstdelningen sker efter en viss vinstnivå, men denna nivå uppnås först efter att fonden har återfått investerat belopp och erlagda avgifter och därutöver även erhållit en ersättning motsvarande en viss procentuell årlig avkastning på hela det investerade beloppet. Vinstdelningen redovisas inte specifikt utan den har reducerat erhållet försäljningsbelopp och därmed reducerat nettoresultatet. Jämfört med föregående år har det erlagda beloppet ökat , eftersom andelen kapital med denna avtalskonstruktion har ökat . Den typen av avtalskonstruktioner kan förväntas öka ytterligare i och med de ändringar av placeringsreglerna som trädde i kraft . 5Redovisning och utvärdering av respektive AP-fond Regeringens bedömning: Första AP-fonden har hanterat nettoflödet mellan in- och utbetalningarna i inkomstpensionssystemet som avsett. Fonden har genererat avkastning som bidrar till inkomstpensions- systemets långsiktiga finansiering och har arbetat aktivt med hållbarhetsfrågor. Sammantaget har Första AP-fonden infriat regeringens förväntningar på fonden. Skälen för regeringens bedömning överförde Första AP-fonden till inkomst- Fonden har därmed bidragit till att hantera det under- skott som uppstår när summan av inbetalda pensionsavgifter är lägre än summan av utbetalda pensioner. Netto uppgår fondens ackumulerade Första AP-fonden har även bidragit till inkomstpensionssystemets Fondens genomsnittliga årliga avkastning sedan 2001 har uppgått till , vilket överstiger inkomstindex som ökat Fondens avkastning efter Skr. 2018/19:130 kostnader 2018 var -0,, jämfört . valde Första AP-fonden aktivt att inte investera i ett hundratal bolag med verksamhet inom tobak, kärnvapen, termiskt kol och oljesand. Fonden utarbetade även särskilda hållbarhetsövertygelser. Inom ramen för sitt ägaransvar arbetade fonden aktivt med att påverka bolagen utifrån ett urval av FN:s hållbara utvecklingsmål. Vidare har fonden inlett två samarbeten inom hållbarhetsområdet, ett med kapitalförvaltaren Arabesque för hållbarhetsanalyser av investeringar och det andra med förvaltaren BlackRock för att starta upp en hållbarhetsfond. Fonden har också bedrivit samarbete med andra investerare om Agenda 2030 och FN:s utvecklingsmål. -5,1 -4,9 -6,6 -7,4 -6,8 -2,1 -0,6 -0,7 Källa: Första AP-fondens årsredovisningar Första AP-fondens resultat efter kostnader uppgick till -2,2018, vilket motsvarar en avkastning efter kostnader på -0,7 pro- cent. överfördes till inkomstpensions- systemet. Fondkapitalet minskade med för att uppgå till . Ifigur 5.1 redovisas Första AP-fondens totala avkastning efter kostnader . För hela perioden –2018 har Första AP-fondens genomsnittliga avkastning uppgått till . Detta kan jämföras med inkomstindex som i genomsnitt ökat . Första AP-fondens totala avkastning Första AP-fondens totala avkastning 20011–2018 Total nominell avkastning efter kostnader; Procent Avkastning 20011–2018 -3,4 -1,9 -0,7 -14,0 -21,9 Riskjusterad avkastning (sharpekvot5) 20011–2018 1 (anges annualiserad avkastning) 2 Första AP-fondens målsättning är att nå en genomsnittlig årlig real avkastning på efter kostnader mätt över rullande tioårsperiod. Målsättning 2001-14: Nominell avkastning på efter kostnader, mätt över rullande tioårsperiod 3 Provisions- och rörelsekostnader som andel av genomsnittet av årets ingående och utgående marknadsvärde (2001 baserat enbart på utgående marknadsvärde) 4 Likvidportföljen inkluderar noterade tillgångsslag inkl, aktier, räntebärande tillgångar, samt kassa 5 Sharpekvot för den totala portföljen, inklusive noterade samt onoterade tillgångar. Sharpekvoten baseras på årlig avkastning före kostnader, 12 månaders svensk skuldväxel för 2001-10, 2-årig svensk statsobligation för 2011-13, 1-årsnod på svenska staten-kurvan (YCGT0021) för 2014-18 samt antagande 6 Beräknade sharpekvoter avviker från redovisade värden på 2,1 för totalportföljen då fonden använt en annan metod 7 Inkomstindex från första Not: Sharpekvoten definieras som riskpremien (fondens avkastning minus den riskfria räntan) dividerat med fondens risk (mäts med standardavvikelsen) KÄLLA: Första AP-fonden; ; McKinsey-analys Källa: bilaga 9 (grunddata från Första AP-fonden och ) uppgick fondens totala avkastning till -0,före kost- nader. Största positiva bidraget till avkastningen gav alternativa investeringar (1,) samt allokering, kassa och valuta (1,). Inom alternativa investeringar kom bidraget framför allt från fastigheter och investeringar i onoterade bolag. Aktier bidrog negativt till avkastningen (-2,, varav svenska aktier -0,, globala aktier i utvecklade marknader -0,och tillväxtmarknadsaktier -1,). Av nedre delen av figur 5.1 framgår att totalportföljens genomsnittliga årliga riskjusterade avkastning (mätt med en s.k. sharpekvot) var 0,5 –2018, 1,2 –2018 och 1,3 –2018. var sharpekvoten negativ. Detta beror på att fonden hade en negativ avkastning . Sharpekvoten anger hur mycket avkastning som fonden har genererat i förhållande till den risk som tagits . Första AP-fonden har –2018 använt sig av olika definitioner av aktiv avkastning. –2009 definierades aktiv avkastning som aktiv förvaltning inom tillgångsslag (exklusive alternativa investeringar), avkastning från overlaymandat och allokeringseffekter. –2014 definierades den aktiva avkastningen som differens mot mandatspecifika jämförelseindex för de portföljmandat där jämförelseindex var tillämpbara. använder Första AP-fonden en definition av aktiv avkastning som visar portföljens totala avkastning inklusive alternativa tillgångar mot jämförelseindex. Med hänsyn till ovanstående förutsättningar har Första AP-fondens genomsnittliga årliga aktiva avkastning före kostnader varit –2018 och för den senaste tioårsperioden (2009– Skr. 2018/19:130 2018) var den . var den aktiva avkastningen före kostnader , vilket motsvarar ca . Första AP-fondens aktiva avkastning 2001–2018 Första AP-fondens aktiva avkastning 20011–2018 Årlig aktiv avkastning före kostnader; Procent Utveckling aktiv avkastning 20011– 2018, % -0,3 -0,2 -0,6 -0,8 02 03 04 05 06 07 Aktiv avkastning per tillgångsslag 2018, % -0,8 -0,1 -2,2 Definition av aktiv avkastning ▪Aktiv avkastning mätt på total portföljnivå mot jämförelseindex ▪Differens mot mandatspecifika jämförelseindex för de portföljmandat där jämförelseindex är tillämpbara6 ▪Aktiv förvaltning inom tillgångsslag (exkl. alternativa investeringar), avkastning från overlaymandat samt allokeringseffekter 1 2 Genomsnitt (aritmetiskt medelvärde) av den årliga aktiva avkastningen KÄLLA: Första AP-fonden; McKinsey-analys Källa: bilaga 9 (grunddata från Första AP-fonden) Uppföljning av styrelsens avkastningsmål Första har beslutat att avkastningsmålet ska vara genomsnittlig real avkastning efter kostnader , mätt över fonden en nominell avkastning om efter kostnader över var målet formulerat över en Av den högra delen av figur 5.1 framgår att fondens årliga genomsnittliga avkastning efter kostnader var under den senaste femårsperioden (2014–2018), (2009–2018) och –2018. Första AP-fonden uppnådde styrelsens långsiktiga avkastningsmål under samtliga nämnda perioder. Fondens avkastning efter kostnader har även varit högre än inkomstindex under samtliga nämnda perioder. Utöver målet för den reala avkastningen fattar styrelsen även beslut om hur stor finansiell risk som fonden bör ta. Detta uttrycks i en övergripande tillgångsfördelning mellan aktier och räntebärande placeringar. också ett definierat mandat när det gäller tolerans för avvikelser och ett antal tillåtna tillgångsklasser. Den verkställande direktören definierar – med utgångspunkt från styrelsens riskpreferens, investeringsövertygelser och riktlinjer i övrigt – ett strategiskt benchmark för fondens förvaltning på lång sikt (). Investeringsövertygelserna bygger på en 2018/19:130 väldiversifierad portfölj, långsiktig förvaltning samt utnyttjande av ineffektiva marknader och riskpremier. Kostnadseffektiv förvaltning och hållbart värdeskapande är också viktigt i investeringsprocessen. Kapitalförvaltningschefen ansvarar för att utforma den strategiska förvaltningen . Denna bryts sedan ned enligt olika beslutsmandat till operativ förvaltning och verkställs inom investeringsorganisationen. Första AP-fondens portfölj bestod vid slut av aktier, räntebärande tillgångar och alternativa tillgångar. Jämfört med föregående årsskifte har andelen aktier minskat , andelen räntor ökat och andelen alternativa tillgångar ökat . Figur 5.3 Första AP-fondens faktiska tillgångsallokering Första AP-fondens faktiska tillgångsallokering 20011-2018 % av totala tillgångar Första AP-fonden2; = SEK miljarder aktier (exkl, 2 Den faktiska allokeringen 3 Inklusive kassa, TAA och . 4 Alternativa tillgångar inkluderar bland annat investeringar i hedgefonder, fastigheter, PE och riskparitetsportfölj, Riskparitetsportföljen infördes , En riskparitetsportfölj är en portfölj där varje portföljskomponent bidrar med lika mycket risk till portföljens totala risk 5 Allokering skiljer sig från redovisad allokering i årsredovisningen på grund av skillnader i angreppssätt (utvärderar utgående marknadsvärde och AP1 redovisar exponering) samt klassificering av tillgångsslag KÄLLA: Första AP-fonden; McKinsey-analys Källa: bilaga 9 (grunddata från Första AP-fonden) Första AP-fondens interna kostnader (rörelsekostnader) uppgår 2015 – 2017 från till och ligger oförändrad på Första AP-fondens rörelsekostnader har –2018 ökat ökade rörelsekostnaderna med 14 Kostnadsökningen beror framför allt på ökade informations- och datakostnader som härrör från inköp och installering av ett nytt system för att mäta fondens avkastning på portföljen samt utveckling och uppgradering av vissa befintliga IT-system. Första AP-fonden hade en stor personalomsättning där 12 personer rekryterades och 12 personer lämnade fonden. till detta är att medarbetare har gått i pension och projektanställda har Skr. 2018/19:130 avslutat sina uppdrag. De externa förvaltningskostnaderna uppgick till , vilket var en minskning . Minskningen jämfört med uppgick till . Första AP-fondens kostnader och antal anställda Källa: Första AP-fondens årsredovisningar Första AP-fonden har haft ett fortsatt fokus på hållbarhet genom bland annat ett aktivt arbete för sänkt koldioxidavtryck och utarbetande av särskilda hållbarhetsövertygelser för att öka stringensen kring fondens hantering av hållbarhetsfrågor. Fonden har inlett två samarbeten inom hållbarhetsområdet, ett med kapitalförvaltaren Arabesque för hållbarhetsanalyser av investeringar och det andra med förvaltaren BlackRock för att starta upp en hållbarhetsfond. Fonden har också bedrivit samarbete med andra investerare om Agenda 2030 och FN:s utvecklingsmål.