prop · H603100 · 2019-04-10 00:00:00 — Procentuell förändring, löpande priser, om inte annat anges. Utfall 2013–2018, prognos 2019–2022 -4,4 -0,2 -2,7 -1,7 -2,4 -3,3 -2,9 Bytesbalans, procent av BNP3 Anm.: Med begreppet kommunsektor avses det som i NR benämns kommunala myndigheter. Kommunsektorn innefattar både kommuner och landsting. 2I summering av BNP utgör importen en avdragspost. 3Enligt definitionen i statistikpublikation Betalningsbalansen, statistikansvarig myndighet riksbank. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabell 6 Hushållens ekonomi Procentuell förändring för hushållens inkomster. Andel av disponibel inkomst för hushållens sparande. Utfall 2013–2018, prognos 2019–2022 -3,8 Räntor och utdelningar, netto6 -0,1 -0,1 -2,5 -1,1 -0,1 -0,1 -0,2 -0,3 -0,1 -7,2 -1,2 -0,6 -4,8 -3,1 -1,2 -2,7 -2,3 -1,3 (inklusive pps9) Anm.: Skillnaden mellan begreppen nettosparande och finansiellt sparande är framför allt att kapitalförslitning på hushållens kapitalstock utgör en avdragspost vid beräkningen av nettosparandet, medan investeringsutgifter är en avdragspost vid beräkning av det finansiella sparandet. Om ne ttoinvesteringar överstiger kapital- förslitningen blir det finansiella sparandet lägre än nettosparandet. 1Löpande priser, miljarder kronor. 2Hushållens reala disponibla inkomst beräknas genom att den nominella inkomsten korrigeras för prisförändringar enligt implici tprisindex för hushållens konsumtions- utgifter. 3Implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. 4Totala lönesumman för arbetsgivare i och i utlandet till svenska hushåll . 5Består bl.a. av egenföretagares inkomster. 6Vid räntor och utdelningar anges nettobidraget i procentuell volymförändring. 7Består främst av utbetalda privatfonderade avtalspensioner. 8Procentuell andel av disponibel inkomst. 10Total sparkvot = nettosparande inklusive sparande i avtalspensioner (inklusive p remiepensionssparande) / (disponibel inkomst + nettosparande i avtalspensioner [inklusive premiepensionssparande]). Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabell 7 Produktivitet och arbetsmarknad Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2013–2018, prognos 2019–2022 -1,0 -0,9 -1,6 -1,5 -1,6 -0,3 -0,1 -0,3 -0,5 -0,7 -0,6 -0,5 -0,2 -0,3 -0,2 Sysselsatta, 15–74 år Sysselsatta, offentlig sektor5 -0,1 -0,4 -0,5 -0,9 -0,4 -1,1 -0,4 -0,3 Sysselsättningsgrad 15–74 år6 Sysselsättningsgrad 20–64 år6,7 Arbetslösa, 15–74 år -6,1 -5,1 -2,2 -4,0 Arbetslöshet, 15–74 år8 Arbetskraft, 15–74 år Arbetskraftsdeltagande, 15–74 år9 Befolkning, 15–74 år10 1Nivå, avser tusental om inte annat anges. 2Produktivitet mätt som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme , kalenderkorrigerat. Nivå avser miljoner timmar, kalenderkorrigerat. 4 Avser antal arbetade timmar enligt NR dividerat med årsmedeltal för antal sysselsatta enligt arbetskraftsundersökninga rna (). 5Sysselsättning enligt NR. Näringslivet och offentlig sektor summerar inte till totalt antal sysselsatta enligt . M ed begreppet kommunsektor avses det som i NR benämns kommunala myndigheter. Kommunsektorn innefattar både kommuner och landsting. 6Antal sysselsatta i procent av befolkningen i den aktuella åldersgruppen. 7Sysselsättningsgrad enligt EU:s 2020-mål. 8Antal arbetslösa i procent av arbetskraften i den aktuella åldersgruppen. 9Antal i arbetskraften i procent av befolkningen i den aktuella åldersgruppen. 10Utfall är ett beräknat årsmedelvärde. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabell 8 Potentiella variabler och resursutnyttjande Procentuell förändring, fasta priser, kalenderkorrigerade värden, om inte annat anges -2,6 -2,0 -0,1 -0,9 -0,9 -1,7 -1,2 -1,6 -0,9 -0,1 -1,4 -1,2 -1,1 -1,0 -0,1 Potentiell BNP i löpande pris8 Anm.: Med potentiell avses den nivå på respektive variabel som skulle uppnås vid ett balanserat konjunkturläge. Potentiella variabler går inte att observera utan bedöms utifrån statistiska modeller och indikatorer. 1Potentiell BNP till marknadspris, referensår 2017. 2Nivå, avser miljarder kronor, löpande priser. 3Nivå, avser hundratal kronor , marknadspris. 4Nivå, avser miljoner timmar. 5Nivå, avser tusental. 6Skillnaden mellan faktisk och potentiell variabel i procent av potentiell variabel. 7I procent av potentiell arbetskraft. 8Beräknad som potentiell BNP till marknadspris (fasta priser, referensår 2017) multiplicerad med BNP -deflatorn, som är ett prisindex för producerade varor och tjänster. 9Nivå, avser miljarder kronor. Källa: Egna beräkningar. Tabell 9 Löner och priser Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2013–2018, prognos 2019–2022 -0,2 -0,1 -0,2 -0,3 1Nivå, avser miljarder kronor. 2Totala lönesumman för arbetsgivare i och i utlandet till svenska hushåll. 3Nominell löneutveckling, kalenderkorrigerad. Timlönen enligt NR mäts som lönesumman dividerat med anställdas arbetade timmar. Konjunkturlönestatistiken (KL) avser prognos. 5Reallön beräknas som timlön enligt konjunkturlönestatistiken korrigerad för prisförändringar enligt konsumentprisindex. 6Konsumentprisindex (KPI). 7KPI med fast ränta. 8KPI med konstanta skatter. 9Harmoniserat index för KPI. Källor: , och egna beräkninga r. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabell 10 Utgiftstak och budgeteringsmarginal Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2013–2018, prognos 2019–2022 Budgeteringsmarginal, procent av Anm.: Regeringens förslag till nivå på utgiftstaket i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99) samt bedömni ng av utgiftstakets nivå i denna proposition. Källa: Egna beräkningar. Tabell 11 Utgifter per utgiftsområde –2022 Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . Utfall 2007–2018, prognos 2019, beräknat 2020–2022 Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och 10 Ekonomisk trygghet vid 11 Ekonomisk trygghet vid 12 Ekonomisk trygghet för Kultur, medier, 20 Allmän miljö- och P R O P . 2 0 18 / 1 9: 1 0 0 B i l a ga 1 23 Areella näringar, 25 Allmänna bidrag till 27 Avgiften till Europeiska -1,6 vid sidan av statens Anm.: Regeringens förslag till nivå på utgiftstaket i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99) samt b edömning av utgiftstakets nivå i denna proposition. Källor: och egna beräkningar. Tabell 12 Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter –2022 Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . Utfall 2007–2018, prognos 2019, beräknat 2020–2022. Utgifter som har justerats för tekniska justeringar anges i kursiv stil Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer Justerad för teknisk förändring Justerad för teknisk förändring Justerad för teknisk förändring Justerad för teknisk förändring P R O P . 2 0 18 / 1 9: 1 0 0 B i l a ga 1 Kultur, medier, trossamfund och Justerad för teknisk förändring Allmän miljö- och naturvård Justerad för teknisk förändring Areella näringar, landsbygd och Justerad för teknisk förändring Allmänna bidrag till kommuner Justerad för teknisk förändring Avgiften till Europeiska unionen Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 1 0 0 B i l a ga 1 3 Offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld Tabell 13 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2013–2018, prognos 2019–2022 -1,4 -1,6 Strukturellt sparande, procent av potentiell -0,5 -0,5 -0,1 1 Utfall 2018 enligt NR, vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter för 201 8 som redovisas i avsnitt 5. 2Utgörs av bl.a. tillräknade inkomster som bruttoförs i NR, t.ex. kapitalförslitningen av investeringar. 3Inklusive ej fördelade utgifter. 4Inklusive utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabell 14 Statens finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2013–2018, prognos 2019–2022 -1,1 -1,2 -3,5 -1,8 -0,8 1Utfall 2018 enligt NR, vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter som redovisas i avsnitt 5. 2Utgörs av bl.a. tillräknade inkomster som bruttoförs i nationalräkenskaperna, t.ex. kapitalförslitningen av investeringar. 3Inklusive ej fördelade utgifter. 4Inklusive utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. Tabell 15 Ålderspensionssystemets finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2013–2018, prognos 2019–2022 Räntor, utdelningar m.m. -0,1 Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabell 16 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2013–2018, prognos 2019–2022 Skatter och statsbidrag, procent av BNP varav kompensation för moms -0,1 -0,4 -0,3 -0,6 -0,2 -0,7 -0,7 -0,8 -0,7 -0,7 Resultat före extraordinära poster Anm.: Skatter och statsbidrag som andel av BNP inkluderar inkomster från den kommunala fastighetsavgiften. 1Utfall 2018 enligt NR, vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter som redovisas i avsnitt 5. 2Investeringarna inkluderar även köp av mark och fastigheter, netto. 3Inklusive utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. Tabell 17 Strukturellt sparande Procent av potentiell BNP om inte annat anges. Utfall 2013–2018, prognos 2019–2022 Finansiellt sparande, miljarder kronor Finansiellt sparande, procent av BNP -1,4 -1,6 -0,2 -0,3 -0,5 -0,4 -0,2 -0,1 -0,1 Justering för skattebasernas sammansättning -0,3 -0,2 -0,2 -0,4 -0,1 -0,3 -0,4 -0,1 -0,5 -0,5 -0,1 -2,6 -2,0 -0,1 1Engångseffekter rör återbetalningen av försäkringspremier från Försäkring. Engångseffekter 2014 –2016 beror på periodiseringar av avgift till EU. inkluderar även en engångsinbetalning av skatt från en internationell koncern. 2Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 1 0 0 B i l a ga 2 Den samlade inkomstspridningen ........................................................................ Inkomster i toppen av inkomstfördelningen ....................................................... Inkomster i den nedre delen av inkomstfördelningen ........................................ Fördelningen av offentligt finansierade välfärdstjänster..................................... Fördelningseffekter av reformer........................................................................... P R O P . 2 0 18 / 1 9: 1 0 0 B i l a ga 2 Ekonomisk standard i förhållande till medianen .................................... Förändring av relativ ekonomisk standard mellan grupper 1995–2017................................................................................................ Olika inkomstslags bidrag till Gini-koefficienten ................................ Indikatorer för risk för fattigdom och social utestängning inom EU och de nordiska länderna 2017........................................................ Individuella välfärdstjänster efter ändamål 2017................................... Rörelser i inkomstfördelningen när rangordning sker efter utökad inkomst i stället för ekonomisk standard ................................. Inkomstspridning för olika inkomstslag 2017...................................... Effekt på Gini-koefficienten och andelen med låg ekonomisk standard till följd av reformer 2015–2018 ............................................. Nyckeltal 1995 och 2003–2017 .............................................................. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 1 0 0 B i l a ga 2 Diagram 2.1 Förändring av ekonomisk standard 1995–2017 i olika delar av Diagram 2.2 Bruttoinkomstens sammansättning i olika delar av Diagram 3.3 Inkomstspridning inom EU och de nordiska länderna ....................... Diagram 4.1 Inkomstandelar i den översta tiondelen av inkomstfördelningen....... Diagram 4.2 Ekonomisk standard i den översta tiondelen av Diagram 4.3 Bruttoinkomstens sammansättning för den översta tiondelen exkl. topprocenten (p91–p99)........................................................................ Diagram 4.4 Bruttoinkomstens sammansättning för topprocenten (p100) ............ Diagram 4.5 Den översta hundradelens inkomstandel.............................................. Diagram 4.6 Den översta tiondelens inkomstandel exkl. andelen för Diagram 5.1 Inkomsttillväxt i den nedre delen av inkomstfördelningen................. Diagram 5.2 Andel individer i olika inkomstgrupper efter huvudsaklig Diagram 5.3 Andel med låg ekonomisk standard ...................................................... Diagram 6.1 Välfärdstjänster för individer i olika åldersgrupper 2017 .................... Diagram 6.2 Välfärdstjänster i olika inkomstgrupper 2017 ...................................... Diagram 7.1 Genomsnittlig effekt på ekonomisk standard i olika inkomstgrupper till följd av reformer 2015–2018 ................................ Diagram 7.2 Genomsnittlig förändring av utökad inkomst i olika inkomstgrupper till följd av reformer 2015–2018 ................................ Diagram 7.3 Genomsnittlig förändring av individuell utökad inkomst till följd av reformer 2015–2018........................................................................... Diagram 7.4 Genomsnittlig effekt på ekonomisk standard i olika inkomstgrupper till följd av reformer i beslutad budget ...... Diagram 7.5 Genomsnittlig förändring av utökad inkomst i olika inkomstgrupper till följd av reformer i beslutad budget ...... Diagram 7.6 Genomsnittlig förändring av individuell utökad inkomst till följd av reformer i beslutad budget ................................................. I den fördelningspolitiska redogörelsen analyse- ras inkomstfördelningen i ett historiskt och inter- nationellt perspektiv. Inledningsvis beskrivs inkomstfördelningens utveckling . Tyngdpunkten i analysen ligger på orsakerna bakom den ökade inkomstspridningen. I två separata avsnitt analyseras sedan inkomstut- vecklingen i den övre respektive den nedre delen av inkomstfördelningen. Därefter redogörs för hur fördelningen av ekonomiska resurser påver- kas om hänsyn tas till offentligt subventionerade individuella välfärdstjänster. I det avslutande avsnittet redovisas fördelningseffekterna av reformerna under föregående mandatperiod och av reformerna i den beslutade budgeten . –I ett längre perspektiv, 1995–2017, har den ekonomiska standarden ökat för alla inkomstgrupper. Den mest påtagliga ökningen har dock skett i den yttersta toppen av inkomstfördelningen. –Kapitalvinster, räntor och utdelningar är starkt koncentrerade till personer med höga disponibla inkomster. Utvecklingen för den yttersta inkomsttoppen beror i huvudsak på att dessa kapitalinkomster har ökat kraftigt. –Inkomsterna i den nedre delen av inkomst- fördelningen har ökat förhållande- vis långsamt. Det förklaras delvis av att transfereringar utgör en större andel av in- komsterna i de lägre inkomstskikten än i de högre. Transfereringarna är vanligen kopp- lade till prisutvecklingen och har inte ökat lika snabbt som lönerna. –Den kraftiga inkomsttillväxten i toppen av inkomstfördelningen och den långsammare tillväxten i fördelningens nedre del har lett till en ökning av inkomstspridningen. –När den ökade inkomstspridningen delas upp på de inkomstslag som ingår i den disponibla inkomsten, förklaras den ökade spridningen framför allt av ökade och mer ojämnt fördelade kapitalinkomster. –Närmare fyra av tio personer av dem som tillhör topprocenten av inkomstfördel- ningen gör det till följd av att de har haft tillfälligt mycket höga inkomster under ett P R O P . 2 0 18 / 1 9: 1 0 0 B i l a ga 2 I många fall rör det sig om tillfälliga kapitalvinster. –Den långsammare utvecklingen för grupper med låga inkomster har medfört att andelen personer med låg ekonomisk standard, mätt irelation till medianinkomsten, har ökat . –Jämfört med många andra länder har fortfarande en relativt jämn inkomstfördel- ning. Vid en jämförelse mellan EU:s med- lemsstater är ett av länderna med lägst risk för fattigdom och social ute- stängning. –Offentligt subventionerade välfärdstjänster, som äldreomsorg, utbildning samt hälso- och sjukvård, är en viktig del av fördelnings- politiken. När värdet av dessa tjänster beaktas reduceras inkomstskillnaderna med , främst till följd av att hushåll med barn och äldre pensionärer flyttas uppåt –De reformer som genomfördes –2018 hade en utjämnande fördelningspolitisk profil. Reformerna bedöms ha bidragit till minskad inkomstspridning och till stärkt ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män. ––2018 genomfördes också satsning- ar på välfärdstjänster, vilka hade störst bety- delse för hushåll med låga inkomster. Barn- familjer tillfördes mest resurser då utbild- ning utgjorde en stor del av satsningarna. –Reformerna i den beslutade budgeten bedöms leda till ökad ekonomisk stan- dard i alla inkomstskikt, men ha störst effekt på den ekonomiska standarden i den övre delen av inkomstfördelningen. Reformerna bidrar därför till en ökning av inkomstsprid- ningen och till att minska den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. –Välfärdssatsningarna i den beslutade budge- ten bedöms tillföra ekonomiska re- surser i alla inkomstgrupper utom i den läg- sta. Detta beror på att det främst är individer med de lägsta inkomsterna som påverkas av de neddragningar som görs inom områdena arbetsmarknadsåtgärder, äldreomsorg och socialt arbete. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 1 0 0 B i l a ga 2 På uppdrag av lämnar regeringen en fördelningspolitisk redogörelse. I redo- görelsen analyseras inkomstfördelningen i ett historiskt och internationellt perspektiv. Fördelningsanalyser använder i regel ett inkomst- begrepp som brukar benämnas ekonomisk stan- dard. Analyserna i denna redogörelse baseras också i huvudsak på detta inkomstbegrepp. Ekonomisk standard har hushållet som in- komstenhet och individen som analysenhet. Det betyder för det första att alla hushållsmedlem- mars disponibla inkomster summeras. Den dis- ponibla inkomsten består av ett antal olika kom- ponenter: inkomst från arbete, kapital och när- ingsverksamhet samt skattepliktiga och skattefria transfereringar, med avdrag för direkt skatt. För det andra beaktas hushållets försörjningsbörda och de stordriftsfördelar som uppstår när flera delar på fasta kostnader. Detta görs genom att hushållets totala disponibla inkomst justeras uti- från hushållets storlek och sammansättning och fördelas lika mellan hushållets medlemmar. Kvinnors och mäns individuella inkomster Ur ett jämställdhetsperspektiv kan det argumen- teras för att det i stället för det hushållsbaserade inkomstbegreppet ekonomisk standard är mer relevant att studera hur stora resurser individen direkt förfogar över. Hur kvinnors och mäns individuella disponibla inkomster har utvecklats redovisas utförligt i en bilaga till budget- propositionen. I denna fördelningspolitiska redo- görelse begränsas redovisningen därför till en analys av hur den förda politiken bedöms påverka den ekonomiska jämställdheten. I officiella inkomststatistik räknas reali- serade vinster och förluster från kapital med när individers disponibla inkomst beräknas. Värde- ökningar som ackumulerats kan därför komma att registreras som en stor inkomst under ett enskilt år. Vissa forskare och statistik- producenter bortser av olika skäl från kapital- vinster vid beräkning av disponibel inkomst. I de fördelningspolitiska redogörelserna inkluderas dock realiserade vinster från kapital i den dis- ponibla inkomsten om inte annat framgår. En stor del av den offentliga sektorns omfördel- ning sker i form av subventionerade välfärdstjän- ster, som t.ex. skola och hälso- och sjukvård. Värdet av dessa tjänster ingår dock inte i den disponibla inkomsten. Som ett komplement till de traditionella fördelningsanalyserna tillämpas därför i två separata avsnitt i denna bilaga (6 och 7)ett utvidgat inkomstbegrepp. I det inkluderas även de resurser som tillhandahålls i form av offentligt finansierade välfärdstjänster. Analyserna i redogörelsen grundar sig på officiella inkomstfördelningsstatistik som baseras på Hushållens ekonomi (HEK). Därefter baseras den på Totalräknad inkomstför- delningsstatistik (TRIF). –2017 grundas analyserna i denna redogörelse på ett urval från TRIF benämnt Statistiskt analysregister (). Datamaterial och metoder beskrivs i Finans- departementets rapport bilaga till Fördelningspolitisk redogörelse på . Den ekonomiska standarden har ökat mest i den P R O P . 2 0 18 / 1 9: 1 0 0 B i l a ga 2 Diagram 2.2 Bruttoinkomstens sammansättning i olika delar av inkomstfördelningen Medelinkomst i kronor (priser) övre delen av inkomstfördelningen Hushållens reala disponibla inkomster tenderar att stiga över tiden, bl.a. till följd av en kontinu- erlig produktivitetstillväxt i samhället. ökade den reala ekonomiska stan- darden över hela inkomstfördelningen. Det fram- går av diagram 2.1, där alla individer i 1995 respektive befolkning har rangordnats efter ekonomisk standard och därefter delats in i 100 lika stora inkomstgrupper, s.k. percentil- grupper. Den ekonomiska tillväxten har dock inte fördelats jämnt över olika inkomstgrupper. Ju högre upp i inkomstfördelningen man kommer desto högre har inkomstökningen varit. ökade medianen för ekonomisk standard . Diagram 2.1 Förändring av ekonomisk standard 1995–2017 i olika delar av inkomstfördelningen Inkomstgrupp (percentilgrupp) Anm.: Hushållens ekonomi (HEK) 1995, Statistiskt analysregister () 2017. Stap- larna visar förändringen av medelinkomsten i respektive percentilgrupp. Källor: och egna beräkningar. Mest iögonfallande i diagram 2.1 är den kraftiga inkomsttillväxten för den översta procenten av fördelningen. De personer som utgjorde den översta procenten fördelning hade i genomsnitt högre ekonomisk stan- dard än de som befann sig i den översta procenten fördelning. Kapitalvinster, ränteinkom- ster och utdelningar är starkt koncentrerade till personer med höga disponibla inkomster. Utvecklingen för den yttersta inkomsttoppen beror i huvudsak på att dessa inkomster har ökat kraftigt (se diagram 2.2). Toppinkomsternas utveckling redovisas mer utförligt i avsnitt 4. Inkomstgrupp (percentilgrupp) Anm.: Hushållens ekonomi (HEK) 1995, Statistiskt analysregister () 2017. Staplarna i diagrammet visar genomsnittlig bruttoinkomst av respektive inkomstslag för individer som är eller äldre. Källor: och egna beräkningar. Av diagram 2.1 kan utläsas att den samlade in- komstspridningen har ökat. Det relativa avstån- det mellan den översta delen och mitten av för- delningen har ökat, liksom det relativa avståndet mellan mitten och den nedersta delen av fördel- ningen. Tabell 2.1 visar hur den genomsnittliga ekonomiska standarden för olika percentil- grupper förhöll sig till medianen 1995 respektive 2017. Det kraftigt ökade avståndet mellan toppen och mitten av fördelningen speglar den starka tillväxttakten för den översta procenten jämfört med övriga grupper. hade en genomsnittlig person i hundradelen med högst inkomster drygt fyra gånger högre ekonomisk standard än medianinkomsttagaren. hade avståndet ökat till närmare elva gånger median- inkomsttagarens standard. På samma sätt speglar det ökade avståndet mellan den nedre delen och mitten av fördelningen den relativt svaga inkomsttillväxten för de lägre inkomstgrupperna jämfört med övriga grupper. Tabell 2.1 Ekonomisk standard i förhållande till medianen Förändring 1995–2017 Anm.: Hushållens ekonomi (HEK) 1995, Statistiskt analysregister () 2017. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 1 0 0 B i l a ga 2 Inkomstskillnaderna har också ökat mellan olika befolkningsgrupper I föregående avsnitt beskrevs inkomstfördelning- ens förändring i termer av förändrade inkomstrelationer mellan olika inkomstgrupper.