prop · H603105 · 2019-04-25 00:00:00 — Regeringens proposition 2018/19:105 Utökad fredsplikt på arbetsplatser där det finns kollektivavtal och vid rättstvister Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås, genom ändringar i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, att en arbetstagares rätt att vidta eller delta i en stridsåtgärd mot en kollektivavtalsbunden arbetsgivare endast ska få utövas under vissa villkor. Det första villkoret föreslås vara att stridsåtgärden ska ha beslutats i behörig ordning. Det andra villkoret föreslås vara att stridsåtgärden ska syfta till att uppnå kollektivavtalsbundenhet i förhållande till arbetsgivaren. Det tredje villkoret föreslås vara att parterna först ska ha förhandlat om de krav som ställs. Det fjärde villkoret föreslås vara att det inte ska få ställas krav om att det kollektivavtal som arbetstagarorganisationen vill uppnå tränger undan arbetsgivarens befintliga kollektivavtal. Förslaget medför inte någon utökad fredsplikt i förhållande till en arbetsgivare som saknar kollektivavtal för det aktuella arbetet. I propositionen föreslås också att det inte ska vara tillåtet för en arbetsgivare eller en arbetstagare att vidta eller delta i en stridsåtgärd för att utöva påtryckning i en rättstvist. Förslaget påverkar inte rätten att vidta eller delta i sympatiåtgärder, indrivningsblockader eller politiska stridsåtgärder. Genom regeringens förslag genomförs överenskommelsen mellan LO, TCO, och om förändrade konfliktregler på svensk arbetsmarknad. Förslaget innebär att de regler enligt huvudavtal och praxis som de etablerade parterna på arbetsmarknaden följer förs in i lagen om medbestämmande i arbetslivet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 2018/19:105 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet .......................................................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Fredspliktens funktion och reglering ................................................ Fredsplikten och dess funktion i den svenska Medbestämmandelagens bestämmelser om fredsplikt ....... överväganden om en utökad fredsplikt när arbetsgivaren har ett kollektivavtal och vid Fredsplikt på arbetsplatser där det finns kollektivavtal ................... Det finns skäl att utöka fredsplikten när en arbetsgivare är bunden av ett kollektivavtal ..................... Rätten att vidta stridsåtgärder mot en kollektivavtalsbunden arbetsgivare ska få utövas under vissa villkor ............................................................ Stridsåtgärden ska ha beslutats i behörig ordning (första villkoret)................................................................ Stridsåtgärden ska syfta till att uppnå kollektivavtalsbundenhet (andra villkoret) ....................... Stridsåtgärden ska föregås av förhandlingar (tredje Det ska inte vara tillåtet att ställa krav om undanträngning av arbetsgivarens avtal (fjärde Den villkorade stridsåtgärdsrätten ska inte gälla vid sympatiåtgärder och indrivningsblockader....................... Det ska inte finnas någon kvarlevande stridsrätt .............. Förslaget är förenligt med regeringsformen, EU- rätten och internationella åtaganden .................. Fredsplikt vid rättstvister ................................................................ Fredsplikten vid rättstvister ska utökas ............................ Det ska vara möjligt att genom kollektivavtal föreskriva en längre gående fredsplikt ............................. Förslaget är förenligt med regeringsformen, EU- rätten och internationella åtaganden .................. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Den svenska arbetsmarknadsmodellen och kollektivavtalens ställning ska stärkas.............................. Vilka berörs av förslagen?................................................ Förekomsten av stridsåtgärder mot arbetsgivare som har kollektivavtal med en annan Konsekvenser för arbetstagare och Konsekvenser för arbetsgivare och företag ..................... Konsekvenser för det allmänna ....................................... Konsekvenser ur ett regionalt perspektiv ........................ 8.9Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och Konsekvenser i övrigt...................................................... Förslag från LO, TCO, och om ändrade konfliktregler på svensk arbetsmarknad ...... Sammanfattning av promemorian (Ds 2018:40) ............. Förteckning över remissinstanserna ................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... 2018/19:105 1 antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. 4 §1Ett avtal är ogiltigt i den mån det Ett avtal är ogiltigt i den mån det innebär att rättighet eller skyldighet innebär att en rättighet eller skyldenligt denna lag upphävs eller ighet enligt denna lag upphävsinskränks.eller inskränks.Genom ett kollektivavtal får det dock göras avvikelser från 11, 12, 14 och 19 §§, 20 § första stycket, 21, 22 och 28 §§, 29 § tredje meningen, 33–40 §§, 43 § andra stycket samt 64 och 65 §§. får inte innebära att mindre förmånliga regler ska tillämpas för arbetstagarsidan än som följer av rådets direktiv /59/EG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kollektiva uppsägningar, eller av rådets direktiv /23/EG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter eller delar av företag eller verksamheter, båda i lydelsen enligt och rådets direktiv (EU) 2015/1794.I ett kollektivavtal får det också I ett kollektivavtal får det också föreskrivas längre gående fredsplikt föreskrivas längre gående fredsplikt än som anges i 41, 41 a, 41 b och än som anges i 41, 41 a, 41 b, 41 e 44 §§ eller ett längre gående skade- och 44 §§ eller ett längre gående ståndsansvar än som följer av denna skadeståndsansvar än det som följerlag.av denna lag.41 d §En arbetstagare får inte vidta eller delta i en stridsåtgärd mot en kollektivavtalsbunden arbetsgivare till stöd för krav i en fråga som är reglerad genom arbetsgivarens kollektivavtal1 Senaste lydelse 2017:362.Nuvarande lydelse 2Förslag till lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet dels att 4, 42 a och 44 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 41 d och 41 e §§, av följande lydelse. behörig ordning har beslutats av 2. om stridsåtgärden inte har till ändamål att uppnå kollektivavtals- 3. om arbetstagarorganisationen inte har förhandlat med arbets- organisation om de krav som 4. om arbetstagarorganisationen organisationen vill uppnå på ett sådant sätt att det tränger undan En stridsåtgärd som strider mot första stycket är olovlig. i 10 § ska tillämpas vid förhand- lingar enligt första stycket även om medlemmar som är anställda hos förhandla gäller inte om det har som inte har berott på arbetstagar- Bestämmelserna i denna para- graf ska inte tillämpas på en stridsåtgärd som har till ändamål att stödja någon annans lovliga stridsåtgärd eller på en indriv- En arbetsgivare eller en arbets- tagare får inte vidta eller delta i en stridsåtgärd som har till ändamål att utöva påtryckning i en rättstvist. En stridsåtgärd som strider mot första stycket är olovlig. Första stycket tillämpas inte på förbudet mot stridsåtgärder i rätts- tvister i 41 § första stycket 1. Första stycket hindrar inte en Bestämmelserna i 41 d § första stycket ska inte tillämpas när en stycket 4 och 42 § första stycket ska inte tillämpas när en organisation vidtar åtgärder med anledning av som denna lag inte är direkt arbetsförhållanden som denna lag inte är direkt tillämplig på. Trots första stycket ska 41 d § första stycket tillämpas när åtgärder första stycket 4 och 42 § första vidtas mot en arbetsgivare som är etablerad inom Europeiska eko- vidtas mot en arbetsgivare som är etablerad inom Europeiska eko- arbetstagare i enligt lagen (1999:678) om arbetstagare i enligt lagen (1999:678) om Har vid förhandling om kollektivavtal part begärt, att i avtalet eller i särskilt avtal skall regleras fråga som avses i 32 §, men blir frågan ej uttryckligt reglerad när kollektivavtal träffas mellan parterna, skall den icke till följd av det träffade avtalet anses omfattad av fredsplikt enligt 41 § vid senare förhandling om frågans reglering i särskilt avtal. Om en part vid en förhandling om kollektivavtal har begärt att en fråga som avses i 32 § ska regleras i avtalet eller i ett särskilt avtal, men frågan inte har blivit uttryckligt reglerad när avtalet sluts, ska frågan inte till följd av det slutna avtalet anses omfattad av fredsplikt enligt 41 § vid en senare förhandling om reglering av frågan i ett särskilt avtal. Första stycket ska inte tillämpas om det slutna kollektivavtalet har tillkommit efter en stridsåtgärd mot en kollektivavtalsbunden arbetsgivare i en sådan situation som avses i 41 d §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna ska inte tillämpas när det gäller en stridsåtgärd som har påbörjats före ikraftträdandet. 2Senaste lydelse 2017:321. 3Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att överväga vissa ändringar i rätten att vidta stridsåtgärder på arbetsmarknaden (dir. 2017:70). Utredningen, som tog namnet , överlämnade sitt betänkande Vissa fredspliktsfrågor (SOU 2018:40) . Parallellt med arbete förhandlade LO, TCO, och om ett partsgemensamt förslag i frågan. Förhandlingarna ledde till en överenskommelse om ändrade konfliktregler på svensk arbetsmarknad som överlämnades till (dnr A2018/01281/ARM). Parternas förslag finns i bilaga 1. Med parternas överenskommelse som grund tog fram departementspromemorian Fredsplikt på arbetsplatser där det finns kollektivavtal och vid rättstvister (Ds 2018:40). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 2 och promemorians lagförslag finns i bilaga 3. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr A2019/01812/ARM). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det förslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Regeringen har följt Lagrådets synpunkter. Synpunkterna behandlas i avsnitt 5.5 och 6.1. Fredspliktens funktion och reglering Fredsplikten och dess funktion i den svenska Möjligheten för arbetsmarknadens parter att vidta stridsåtgärder är en grundläggande del av den svenska arbetsmarknadsmodellen. en grundlagsfäst rättighet som endast kan inskränkas genom lag eller avtal och en rättighet som följer av internationella åtaganden. Parterna på arbetsmarknaden kan enligt lagen (1976:580) om med- bestämmande i arbetslivet, medbestämmandelagen, sluta kollektivavtal som skapar fredsplikt för det arbete som omfattas av Fredsplikten innebär att en stridsåtgärd som vidtas under avtalets giltighetstid är olovlig och kan leda till skadestånd eller någon annan Den fredsplikt som kollektivavtalet skapar är en viktig drivkraft för arbetsgivare att teckna kollektivavtal eller ansluta sig till en arbetsgivar- Den drivkraften är betydelsefull inte minst eftersom den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på principen att frågor om löner Prop. 2018/19:105 och allmänna anställningsvillkor regleras av parterna själva genom koll- 4.2Medbestämmandelagens bestämmelser om fredsplikt De grundläggande bestämmelserna om fredsplikt finns i 41–44 §§ medbestämmandelagen. Av 41 § följer att fredsplikt gäller för arbetsgivare och arbetstagare som är bundna av kollektivavtal. I 41 a § finns förbud för arbetsgivare att i samband med en stridsåtgärd hålla inne lön eller någon annan ersättning. Av 41 b § följer ett förbud för arbetstagare att vidta stridsåtgärder mot enmans- eller familjeföretag och av 41 c § följer att stridsåtgärder som vidtas i strid mot lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare är olovliga. I 42 § finns bestämmelser om organisationernas ansvar för fredsplikten och i 42 § bestämmelser om vad som gäller i fråga om organisationernas ansvar i internationella situationer. Av 43 § följer en skyldighet för arbetsgivaren och berörd arbetstagarorganisation att med anledning av stridsåtgärden ta upp överläggning och verka för dess upphörande och av 44 § följer att det i vissa fall finns en kvarlevande stridsrätt trots att parterna har slutit ett kollektivavtal. Fyra av medbestämmandelagens paragrafer är av särskilt intresse när det gäller de frågor som behandlas i denna proposition, dvs. fredsplikt på arbetsplatser där det finns kollektivavtal och vid rättstvister. Dessa paragrafer är 4, 41, 42 och 42 a §§. I 41 § finns de mest centrala bestämmelserna om fredsplikt i de s.k. punktförbuden. Bestämmelserna riktar sig till arbetsgivare och arbetstagare som är bundna av kollektivavtal. Av paragrafens inledning följer att stridsåtgärder som inte har beslutats i behörig ordning är olovliga. Även stridsåtgärder i sådana rättstvister som har ett samband med kollektivavtalet eller medbestämmandelagen är olovliga. Vidare är stridsåtgärder enligt paragrafen olovliga om de strider mot en bestämmelse om fredsplikt i ett kollektivavtal eller om de har till ändamål att åstadkomma en ändring i avtalet. Stridsåtgärder som avser kommande avtal får inte vidtas innan det gällande avtalet har upphört att gälla. Den fredsplikt som skapas av ett kollektivavtal hindrar således stridsåtgärder för ett nytt kollektivavtal. Sådana åtgärder får vänta tills det uppstår ett avtalslöst tillstånd. Det är vidare enligt paragrafen inte tillåtet att stödja någon annan, när denne inte själv får vidta en stridsåtgärd. Detta innebär att sympatiåtgärder förbjuds i situationer när den primära stridsåtgärden är olovlig. Av 41 § följer också att paragrafen inte hindrar arbetstagare att delta i en indrivningsblockad, dvs. en blockad som har beslutats av en arbetstagarorganisation i behörig ordning och som har till ändamål att utverka betalning av klar och förfallen fordran på lön eller på någon annan ersättning för utfört arbete. Parterna på arbetsmarknaden har enligt 4 § medbestämmandelagen möjlighet att genom kollektivavtal föreskriva en längre gående fredsplikt än den som följer av bl.a. 41 §. 2018/19:105 Enligt 42 § första stycket medbestämmandelagen har inte endast arbetsgivare och arbetstagare utan även dessas organisationer ett ansvar för att fredsplikten respekteras. Av paragrafens första stycke anses även den s.k. Britanniaprincipen framgå. Principen innebär att en stridsåtgärd inte är tillåten om den syftar till att tränga undan eller förändra det först tecknade kollektivavtalet. Enligt 42 a § ska som huvudregel 42 § första stycket om organisationers ansvar för fredsplikten bara tillämpas vid rättsförhållanden som medbestämmandelagen är direkt tillämplig på. I utstationeringssituationer ska 42 § första stycket tillämpas trots att medbestämmandelagen i övrigt inte är tillämplig. Inom offentlig sektor finns särskilda begränsningar av rätten att vidta stridsåtgärder i lagen (1994:260) om offentlig anställning. 4.3Tidigare överväganden om en utökad fredsplikt när arbetsgivaren har ett kollektivavtal och vid rättstvister finns ingen begränsning av rätten att vidta stridsåtgärder mot en kollektivavtalsbunden arbetsgivare i medbestämmandelagen utöver den s.k. Britanniaprincipen. Principen som anses framgå av medbestämmandelagen innebär att en stridsåtgärd inte är tillåten om den syftar till att tränga undan eller förändra det först tecknade kollektivavtalet. Frågan om en begränsning av rätten att vidta stridsåtgärder mot en kollektivavtalsbunden arbetsgivare ska införas har dock varit aktuell i tidigare lagstiftningsärenden. Vid införandet av medbestämmandelagen diskuterade om det skulle finnas begränsningar av rätten att vidta stridsåtgärder mot en arbetsgivare som är bunden av kollektivavtal i förhållande till en annan arbetstagarorganisation. Kommittén lade dock inte fram några förslag om sådana begränsningar, utan konstaterade att det var lämpligt att åtminstone tills vidare låta arbetsmarknadens parter komma överens om hur konfliktsituationer av det aktuella slaget skulle hanteras, se betänkandet Demokrati på arbetsplatsen (SOU 1975:1 s. 419). Även senare statliga utredningar har uppmärksammat frågan utan att lägga fram förslag om någon lagstadgad begränsning av rätten att vidta stridsåtgärder mot en kollektivavtalsbunden arbetsgivare, se betänkandena Arbetsmarknadsstriden (SOU 1988:49) och Medling och lönebildning (SOU 1998:141). föreslog dock 2018 en begränsning av möjligheten att vidta stridsåtgärder mot en arbetsgivare med kollektivavtal (SOU 2018:40). Enligt förslaget skulle en arbetstagarorganisation, med vissa undantag, inte få vidta en stridsåtgärd i en fråga som omfattas av fredsplikt till följd av ett kollektivavtal som arbetsgivaren är bunden av i förhållande till en annan arbetstagarorganisation. I betänkandet föreslogs även att stridsåtgärder i syfte att utöva påtryckning på motparten i rättstvister skulle kunna förklaras olovliga. Förbudet mot stridsåtgärder i rättstvister föreslogs gälla även utanför kollektivavtalsförhållanden. 5Fredsplikt på arbetsplatser där det finns kollektivavtal 5.1Det finns skäl att utöka fredsplikten när en arbetsgivare är bunden av ett kollektivavtal Regeringens bedömning: fredspliktsskapande funktion bör stärkas. Regeringens förslag: Fredsplikten ska utökas när arbetsgivaren är bunden av ett kollektivavtal. Promemorians bedömning och förslag: Överensstämmer i sak med regeringens. Remissinstanserna: Ungefär hälften av de remissinstanser som yttrar sig över förslaget att utöka fredsplikten när arbetsgivaren har ett kollektivavtal är positiva till förslaget eller har inga invändningar mot det. i (LO), (), akademikers centralorganisation () och tillstyrker förslaget och har inga synpunkter på förslagets utformning. Flera arbetsgivarorganisationer utöver är positiva till förslaget, t.ex. , , , Bankinstitutens , – organisationer, Sobona – Kommunala företagens arbetsgivarorganisation och Kommuner och Landsting. Arbetsgivaralliansen och anser att promemorians lagförslag är nödvändigt för att bibehålla funktionaliteten av och respekten för den svenska modellen. Sobona – Kommunala företagens arbetsgivarorganisation anger att förslaget i promemorian bygger på en överenskommelse mellan arbetsmarknadens parter, vilket ger förslaget stor legitimitet. Även anger att det är en styrka att förslaget utgår från en överenskommelse mellan parterna. Arbetstagarorganisationer som , , , och Vision är positiva till förslaget. anger att det är rimligt att begränsa möjligheterna att vidta stridsåtgärder i förhållande till redan kollektivavtalsbundna arbetsgivare. Enligt Arbetares bör förslaget avvisas eftersom det enligt organisationen endast gynnar arbetsgivarsidan och det kommer att försvaga arbetstagarnas ställning. anger att förslaget bör avvisas. Även , , ett antal Sekoklubbar och vissa andra remissinstanser är negativa till förslaget, bl.a. Kommunistiska Parti. anger att förslaget i grunden kommer att stärka den svenska modellen och de grundläggande spelregler som gäller på svensk arbetsmarknad. Enligt (Samhällsvetenskapliga fakulteten) ligger förslaget i linje med den svenska arbets- marknadsmodellen och dess betoning av arbetsmarknadsorganisationernas 2018/19:105 roll och kollektivavtalssystemets betydelse för att reglera arbetsmarknaden och arbetsfred. anger att det kan ifrågasättas om de problem på arbetsmarknaden med stridsåtgärder som vidtas mot arbetsgivare som redan är bundna av kollektivavtal är av sådan omfattning att de motiverar så långtgående ingrepp i rätten till stridsåtgärder på arbetsmarknaden som föreslås. Arbetares anger att förekomsten av stridsåtgärder, lovliga såväl som olovliga, är marginell. och Vision understryker vikten av att den samordning som finns mellan olika kollektivavtal som i och för sig kan vara tillämpliga på samma arbete inte störs av en utökad fredsplikt. m.fl. är kritiska till att de avtal och den praxis som huvudorganisationerna och deras medlemsorganisationer tillämpar kodifieras, dvs. att avtalsinnehåll och praxis görs till lagstiftning. (Juridiska fakultetsstyrelsen) anger att det är anmärkningsvärt att det inte görs några allvarliga reflektioner i promemorian när det gäller inskränkningar i en viktig och grundläggande rättighet eller några överväganden beträffande en situation där de etablerade organisationerna gemensamt kan föreslå lagstiftning som begränsar andra organisationers handlingsutrymme. Enligt är det inte tillräckligt för att motivera lagstiftning att LO, TCO, och har träffat en överenskommelse som enligt riksförbundet i huvudsak inte träffar dem själva. Företagarna tillstyrker förslaget men anger att det har saknats insyn och möjligheter att lämna synpunkter under framtagandet av förslaget i parternas överenskommelse. Även anger att det har funnits bristande insyn i lag- Skälen för regeringens bedömning och förslag Konsekvenserna av stridsåtgärder mot kollektivavtalsbundna Rätten att vidta stridsåtgärder på arbetsmarknaden är grundlagsfäst och följer även av flera av internationella åtaganden. vidta stridsåtgärder är också en grundläggande del av den svenska arbets- marknadsmodellen som enligt regeringens uppfattning är viktig att värna. En viktig distinktion kan dock göras mellan stridsåtgärder som används som ett yttersta påtryckningsmedel i avtalsförhandlingar och stridsåtgärder som används i andra syften. Den förra kategorin främjar att kollektivavtal ingås vilket är angeläget eftersom kollektivavtalet i den svenska arbets- marknadsmodellen har en viktig funktion dels när det gäller reglering av löner och allmänna anställningsvillkor, dels när det gäller att skapa arbets- Stridsåtgärder som används i andra syften än som påtryckningsmedel i avtalsförhandlingar kan enligt regeringens mening generellt sett inte sägas ha en lika skyddsvärd funktion i den svenska arbetsmarknadsmod- En omfattande stridsåtgärdsrätt mot kollektivavtalsbundna arbetsgivare riskerar att ge incitament för arbetstagarorganisationer att inte sluta koll- ektivavtal med arbetsgivaren utan att i stället mer kortsiktigt tillvarata medlemmarnas intressen i olika frågor genom att ställa krav med stöd av hot om eller vidtagna stridsåtgärder. För de arbetsgivare som utsätts för stridsåtgärderna kan det skapa en osäkerhet eftersom dessa trots att de har tecknat ett kollektivavtal eller anslutit sig till en kollektivavtalsbärande organisation inte kan utgå från att det råder arbetsfred. Ett sådant agerande kan därför om det blir allt för omfattande underminera förtroendet för den svenska arbetsmarknadsmodellen. Av dessa skäl anser regeringen att konsekvenserna av stridsåtgärder mot kollektivavtalsbundna arbetsgivare kan vara allvarliga. Vissa remissinstanser, bl.a. (Juridiska fakultetsstyrelsen) och flera Sekoklubbar, påpekar att i en internationell jämförelse har förhållandevis få förlorade arbetsdagar på grund av stridsåtgärder. Arbetares anger i liknande anda att förekomsten av stridsåtgärder, lovliga såväl som olovliga, är marginell. Regeringen delar uppfattningen att har en jämförelsevis fredlig arbetsmarknad med få förlorade arbetsdagar. Det utesluter dock inte att stridsåtgärder mot kollektivavtalsbundna arbetsgivare kan få den typen av allvarliga konsekvenser för arbetsmarknadsmodellen som regeringen beskriver ovan. Det finns anledning att överväga en utökad fredsplikt när en arbetsgivare är bunden av kollektivavtal LO, TCO och och dess medlemsorganisationer har tillämpat regler om utökad fredsplikt i huvudavtal och i förhandlingsordningar. Arbetsmarknadens parter har historiskt sett tagit ett stort ansvar för utformningen av de spelregler som ska gälla när stridsåtgärdsrätten utövas.