prop · H603121 · 2019-05-16 00:00:00 — 2011/12:1 Budgetproposition , bet. 2011/12:MJU1, rskr. 2011/12:99. 2016/17:146 Ett klimatpolitiskt ramverk för , bet. 2016/17:MJU24, skr. 2016/17:320. 2017/18:MJU22, Klimatpolitik. 2015/16: MJU1, Miljö- och jordbruksutskottets betänkande, utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. 19Ekonomistyrningsverket, hämtad , . R I K S R E V I S I O N E N K L I M A T K L I V E T – S T Ö D T I L L L O K A L A K L I M A T I N V E S T E R I N G A R Även storleken på administrationskostnaderna har identifierats som en möjlig indikator på huruvida en myndighet eller statlig verksamhet är effektiv eller inte.20 Kravet på intern styrning och kontroll21 i myndigheter kan härledas till kravet på en effektiv verksamhet i staten. Förordningen om intern styrning och kontroll ställer krav på riskanalys, kontrollåtgärder, uppföljning och dokumentation i myndigheterna. har operationaliserat bedömningsgrunderna bland annat utifrån erfarenheter och rekommendationer för att kunna bedöma om myndigheterna arbetar med Klimatklivet på ett effektivt sätt. •Ansvarsfördelning mellan myndigheter avseende handläggningen av Klimatklivet bör vara tydlig för att undvika dubbelarbete, öka effektiviteten och minska sårbarheten. •Beskrivning av och riktlinjer för handläggningsprocessen internt i myndigheten bör finnas och användas i syfte att öka transparens, minska sårbarhet och öka effektiviteten. •Myndigheterna bör samverka och det bör finnas riktlinjer för samverkansprocessen. Myndigheterna ska utbyta erfarenheter- och information i tillräcklig utsträckning. •Riskbedömning bör göras och riskhantering ska utföras i förhållande till målen med programmet. Det kan t.ex. gälla resurser, kompetens, risk för bedrägerier med mera. •Digitaliseringens möjligheter bör tas till vara och ett kontinuerligt arbete bör ske med regelförenkling. •Kommunikationen från myndigheterna bör vara målgruppsanpassad, •Kontrollåtgärder bör finnas på plats avseende programmets mål. genomförande och regelverk. Det kan t.ex. röra sig om kontroll av riktighet i uppgifter som lämnas av bidragssökanden eller kontroll av att åtgärder verkligen genomförs. •Handläggning, beslut och genomförande av klimatåtgärder ska följas upp, •Administrativa kostnader för Klimatklivet bör inte överstiga motsvarande kostnader för annan likvärdig verksamhet inom staten. Ett styrmedel är kostnadseffektivt om det når så stor effekt som möjligt för en given kostnad eller minimerar kostnaden för en given effekt. Bedömningen av ett styrmedels kostnadseffektivitet beror därmed på vilken avgränsning som analyseras. I denna granskning görs två olika avgränsningar gällande kostnadseffektivitet. Först analyseras om utformningen av stödet leder till så stor OH-kostnader, ESV 2008:35, 2008. 21Förordning (2007:603) om intern styrning och kontroll. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N utsläppsminskning som möjligt, givet Klimatklivets budget. Sedan analyseras om Klimatklivet tillsammans med övriga klimatekonomiska styrmedel kan sägas utgöra en kostnadseffektiv styrmedelskombination för att nå de svenska klimatmålen. För att bedömas som ett kostnadseffektivt styrmedel bör Klimatklivets marginalkostnad inte nämnvärt överstiga marginalkostnaden för andra styrmedel som uppnår samma mål. bedömer att kostnadseffektiviteten i förhållande till etappmålen under miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan implicerar att Klimatklivets syfte är att minska utsläppen i Sverige.22 bedömer också att detta är i linje med regeringens ambition att målen företrädesvis ska nås med utsläppsminskningar i . Denna ambition framgår bland annat i budgetpropositionen , där regeringen anger att Klimatklivet är viktigt för att uppnå det svenska klimatmålet till 2020 med inhemska åtgärder.23 Miljö- och bekräftar att syftet med Klimatklivet är att minska de svenska växthusgasutsläppen.24 För att bedöma om en åtgärd är kostnadseffektiv behöver också uppskattningen av utsläppsminskningens storlek och varaktighet vara korrekt beräknade t.ex. utan dubbelräkning och med hänsyn tagen till om utsläppsminskningen faktiskt kan kopplas till Klimatklivet eller om den hade genomförts ändå, dvs om åtgärden är additionell. Även uppskattningen av den samhällsekonomiska kostnaden för utsläppsminskningen måste vara beräknad på ett korrekt sätt. I Klimatklivet grundas den främst på uppgifter från den bidragssökande. 1.6 Metod och genomförande Granskningsfrågorna har besvarats genom dokumentstudier, intervjuer, beräkningsexempel samt enkäter till länsstyrelserna och de bidragssökande. Vissa beräkningar har även gjorts utifrån statistik över ansökningar inkomna mellan . För att besvara granskningsfrågan om Klimatklivet genomförts på ett effektivt sätt har företrädare för , , Länsstyrelsernas energi- och klimatsamordning samt i Dalarna25 intervjuats. 22I samband med faktagranskningen har framhållit att Klimatklivet inte är avgränsat till svenska utsläpp, eftersom miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan inte är geografiskt avgränsat till . Som framgår av avsnitt 1.5.2. gör en annan bedömning. 2017/18:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 20. 24Intervju med företrädare för Miljö- och , . 25Riksrevisionen valde att intervjua i eftersom de i regleringsbrevet för länsstyrelserna (Fi2017/00989/SFÖ, Fi2017/04512/SFÖ, Fi2017/04748/SFÖ) har ett särskilt R I K S R E V I S I O N E N K L I M A T K L I V E T – S T Ö D T I L L L O K A L A K L I M A T I N V E S T E R I N G A R förekommande fall har kompletterande skriftliga svar inhämtats. Som komplement till intervjuerna har en enkät ställts till samtliga länsstyrelser för att bedöma de administrativa kostnaderna för myndigheternas arbete med Klimatklivet. I samband med enkäten tillfrågades även länsstyrelserna om arbetsprocessen för stödet. För att uppskatta de bidragssökandes administrativa kostnader har även en enkät ställts till bidragsmottagarna.26 1.6.2 Bedömning av kostnadseffektivitet Frågan hur Klimatklivet samverkar med andra klimatpolitiska styrmedel har i huvudsak besvarats genom en inventering av de klimatpolitiska styrmedel som både direkt och indirekt samverkar med åtgärder inom Klimatklivet. Beräkningsexempel redovisas för att illustrera de totala samhällsekonomiska kostnaderna för att minska växthusgasutsläppen. Frågan om Klimatklivet leder till långvariga utsläppsminskningar har analyserats genom att studera de vägledningar, standarder och modeller som används för att beräkna utsläppsminskningarna till följd av åtgärderna inom Klimatklivet. För att bedöma additionalitet har ett urval av de bidragssökandes lönsamhetskalkyler granskats för att bedöma hur väldokumenterade kalkylerna är. En enkät har ställts till samtliga bidragssökande perioden –2017 där en av frågorna var om åtgärden skulle ha genomförts om den bidragssökande inte hade fått stöd från Klimatklivet. Enkätsvaren presenteras mer utförligt i elektronisk bilaga 2. Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av (projektledare) och . och har också bidragit med underlag till den slutliga rapporten. , biträdande lektor vid vid , har varit knuten till projektet som referensperson och gett synpunkter på såväl ett granskningsupplägg som ett utkast till granskningsrapporten. Företrädare för (miljö- och ), och , och länsstyrelserna har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till granskningsrapporten. uppdrag att redovisa länsstyrelsernas arbete med klimatinvesteringar samt möjliga synergieffekter till . 26Se elektronisk bilaga 2. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Rapportens disposition följer granskningsfrågorna. Frågan om Klimatklivet har genomförts på ett effektivt sätt behandlas i kapitel 2. Kapitel 3 behandlar frågan om Klimatklivet bidrar till att uppnå klimatmålet på ett kostnadseffektivt sätt. Kapitel 4 behandlar och regeringens rapportering för att bedöma om den innefattar den information som efterfrågat. samlade bedömning och rekommendationer redovisas i rapportens inledande kapitel ”Sammanfattning och rekommendationer”. R I K S R E V I S I O N E N K L I M A T K L I V E T – S T Ö D T I L L L O K A L A K L I M A T I N V E S T E R I N G A R 2Har Klimatklivet genomförts på ett effektivt sätt? Effektivitet har med relationen mellan kostnad och kvalitet att göra. Ökad effektivitet innebär att en verksamhet utförs till minskad kostnad med oförändrad kvalitet eller att kvaliteten ökar till samma kostnad. I budgetlagens mening handlar effektivitet om att nå uppställda mål i så hög grad som möjligt inom ramen för tillgängliga resurser. bedömer effektiviteten i genomförandet av Klimatklivet utifrån ett antal kriterier (se avsnitt 1.5.1). Kriterierna är inte uttömmande för att säkerställa hög effektivitet, men skapar enligt goda förutsättningar för ett effektivt genomförande. Det var endast mellan beslut och att den första ansökningsomgången skulle hanteras av , och länsstyrelserna.27 Beslutet om stöd till lokala klimatinvesteringsprogram fattades av i samband med vårpropositionen. fanns förordningen på plats och fick även ett regleringsbrev för avseende anslag 1:18 klimatinvesteringar i kommuner och regioner.28 Den första utlysningen av stödet avslutades . I första lägesbeskrivning framgår att det var en utmaning för att på samma gång hantera policyfrågor och juridiska frågor, starta uppföljningsarbetet, utveckla bedömningskriterier och en arbetsprocess och hantera inflödet av ansökningar. Även processutvärderingen av Klimatklivets stöd till laddinfrastruktur tar upp att den korta uppstartstiden för implementering av programmet upplevdes som utmanande för samtliga inblandade.29 Det framkommer även i enkätsvaren från enkät till länsstyrelserna att det i början fanns många oklarheter gällande handläggningen av ansökningarna. Enkätsvaren indikerar att och länsstyrelserna, med hjälp av LEKS (Länsstyrelsernas energi- och klimatsamordning), till största delen har rett ut dessa oklarheter . 27Även , och var involverade i förberedelsearbetet av Klimatklivet. Regleringsbrev för avseende anslag 1:18, 2015. Klimatinvesteringar i kommuner och regioner, regeringsbeslut M2015/2551/S (delvis). 29Technoplis-group, utvärdering. Processutvärdering av Klimatklivets stöd till laddinfrastruktur, slutrapport . 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Det är oklart vilka effekter det snabba införandet av Klimatklivet haft på besluten om vilka åtgärder som ska beviljas stöd. Eftersom vägledningarna var knapphändiga, t.ex. saknades helt vägledning för hur klimatnyttan skulle beräknas för laddstationer, är det troligt att vissa beslut inte ledde till önskvärda effekter. En genomgång visar att utsläppsminskningen per investerad krona (klimatnyttokvoten) för de åtgärder som beviljats stöd i vissa fall var så låg som 0,1. hade även svårt att tolka och implementera i början.30 Samma typ av problem uppmärksammandes även av revisorer i granskningen av stödet för lokala investeringsprogram, LIP år 1999.31 Revisorerna ansåg att flera av de problem som uppkommit under det första fördelningsåret hade kunnat undvikas med ett grundligare förarbete innan stödformen etablerades. Även om Klimatklivets uppstartsfas var kort kan konstatera att både förordningen och syftet var på plats när stödsystemet lanserades, till skillnad från läget vid införandet av LIP. var de budgeterade medlen endast för Klimatklivet, vilket var betydligt lägre än det första årets budget för LIP. De budgeterade medlen för Klimatklivet har sedan successivt ökat (se tabell 1). Länsstyrelsernas energi- och klimatsamordning – LEKS LEKS är ett samarbetsforum för alla länsstyrelser i energi- och klimatfrågor. LEKS arbetar för att öka genomslaget av energi- och klimatmålen i sakområdena genom bland annat utvecklingsprojekt och nätverksträffar. Ytterst leds forumet av ett antal länsråd från olika länsstyrelser. Under länsråden finns en styrgrupp som består av chefer från olika länsstyrelser och olika verksamhetsområden, t.ex. miljö, landsbygd och regional utveckling. Styrgruppen leds av länsrådet i . Under styrgruppen finns en arbetsgrupp som består av en verksamhetsledare (), tre energi- och klimatstrateger från olika länsstyrelser samt en kommunikatör. LEKS driver olika utvecklingsprojekt som alla länsstyrelser kan ha nytta av. Inom Klimatklivet ordnar LEKS erfarenhetsutbyte och olika nätverksträffar och stöttar länsstyrelserna. 30Intervju med företrädare för , . 31Riksdagens revisorer (1999), Statligt stöd till lokala investeringsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling. rapport /1999:8. R I K S R E V I S I O N E N K L I M A T K L I V E T – S T Ö D T I L L L O K A L A K L I M A T I N V E S T E R I N G A R I detta avsnitt redogörs för resultatet av den enkät som ställt till samtliga länsstyrelser avseende arbets- och beslutsprocessen för Klimatklivet. 2.2.1 En omfattande arbetsprocess med risk för dubbelarbete utgår från att ansvarsfördelningen mellan myndigheterna ska vara tydlig i syfte att undvika dubbelarbete, få hög effektivitet och minska sårbarheten. har identifierat upp till 26 steg (se figur 1) som ska gås igenom från det att en ansökan inkommer till dess att slututbetalning kan ske. Figur 1 Klimatklivets arbetsprocess Lst yttrar sig om Lst begär ev. in Lst begär ev. in Lst yttrar sig till NV fattar beslut; NV begär ev. in Anm.: , Lst=Länsstyrelsen. I tabell 4 anges de uppgifter i processen som utförs av flera myndigheter. Ingen av dessa uppgifter finns explicit angivna i styrdokument, förutom uppgiften att samla in information inför utvärdering av stödet, vilket anges i förordningen om stöd till lokala klimatinvesteringar.32 32I förordningen (2015:517) om stöd till lokala klimatinvesteringar och i vägledning till länsstyrelserna beskrivs hur ansvaret är fördelat mellan berörda myndigheter. Vidare finns arbetsuppgifter angivna i regleringsbreven. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Vissa uppgifter utförs både av länsstyrelserna och och i praktiken utförs ytterligare ett antal arbetsuppgifter utöver vad som anges i riktlinjerna från regeringen och . Tabell 4 Arbetsuppgifter som genomförs av flera myndigheter i handläggningsprocessen för Klimatklivet Begära ev. komplettering av Samla in uppgifter som behövs för utvärdering och uppföljning Källor: sammanställning av enkät till länsstyrelserna, intervjuer med företrädare för och samt förordningen (2015:517) för Klimatklivet, vägledning för arbete med Klimatklivet, . Arbetsfördelningen mellan och länsstyrelserna är enligt specificerad i förordningen och i yttrandemallen.33 Enkäten till länsstyrelserna innefattar frågor om arbetsprocessen och arbetsuppgifterna. av länsstyrelserna angav att de utförde ytterligare kontrollberäkningar av klimatnyttan, utöver de kontroller som anges i vägledning. En fjärdedel av länsstyrelserna kontrollräknar projektens lönsamhet. Granskningen av ansökningarna, särskilt granskning av utsläppsberäkningar per klimatnytta och lönsamhetskalkyl, utförs både av och länsstyrelserna, se tabell 4. När det gäller kontrollberäkningar av utsläppsminskningar och lönsamhetskalkyler så har meddelat länsstyrelserna att de gör sådana kontroller och att länsstyrelserna inte behöver göra dem.34 Företrädare för bekräftar att det inte finns några klara riktlinjer om vilka beräkningar och kontroller länsstyrelserna ska göra.35 Kontrollberäkningarna görs översiktligt och kan ses som en del av arbetet med att öka kunskapen hos länsstyrelserna för att kunna främja klimatinvesteringar. Beräkningarna görs också för att hjälpa de bidragssökande. I bästa fall hinner 33Naturvårdsverkets synpunkter vid faktagranskning, . 34Intervju med , . 35Intervju med företrädare för , länsstyrelsernas energi- och klimatsamordning, . R I K S R E V I S I O N E N K L I M A T K L I V E T – S T Ö D T I L L L O K A L A K L I M A T I N V E S T E R I N G A R länsstyrelserna korrigera felaktiga beräkningar eller åtminstone kommentera dessa i yttrandet, vilket kan underlätta handläggning. Majoriteten av länsstyrelserna anser emellertid att arbetsfördelningen mellan myndigheterna är tydlig och att den blivit tydligare . Ett antal länsstyrelser () anser dock att arbetsfördelningen är otydlig, exempelvis vad gäller läges- och slutrapportering, begäran om kompletteringar, uppföljning och kontroll. kan också bekräfta att arbetsfördelningen gällande uppföljning och att begära in kompletteringar har diskuterats med länsstyrelserna. menar att frågan kan lösas utan att förtydligande i förordningen behöver göras.36 publicerade den senaste versionen av en lathund för hantering av läges- och slutrapporter, vilken klargör arbetsfördelningen mellan myndigheterna.37 2.2.2 Intern beskrivning av arbetsprocessen saknas ofta utgår från att beskrivningen av och riktlinjerna för handläggningsprocessen internt i myndigheten bör finnas och användas i syfte att öka transparensen, minska sårbarheten och öka effektiviteten. Nästan hälften av länsstyrelserna (9 av 21) angav att det finns interna riktlinjer för handläggningsprocessen av Klimatklivsärenden, övriga uppgav att de inte har några sådana interna riktlinjer. Anledningen till avsaknad av riktlinjer uppges t.ex. vara att enbart en person arbetar med Klimatklivet vilket gör att processbeskrivningar inte behövs, eller att det finns vägledningar och en yttrandemall från som utgör utgångspunkten för handläggningsprocessen. Bland de länsstyrelser som tagit fram processbeskrivningar och riktlinjer anges minskad sårbarhet, ökad effektivitet och säkerställande att olika handläggare hanterar ansökningarna på likvärdigt sätt som skäl. 2.2.3 LEKS bidrar till samverkan mellan myndigheter utgår från att myndigheterna inom Klimatklivet samverkar för att säkerställa en hög effektivitet i arbetet. I enkät till samtliga länsstyrelser angav att samarbetet med fungerar bra. Handläggarna på är tillgängliga och de möten som har hållits har fungerat bra. av länsstyrelserna anser att samarbetet skulle kunna fungera bättre. För att underlätta kommunikationen med de bidragssökande vill länsstyrelserna ha mer insyn i hur gör bedömningar och kontrollberäkningar i ärenden och vilka kompletteringar begär 36Intervju med , . Lathund för hantering av läges- och slutrapporter, lathund , ärende nr. NV-05824-15, 2018. 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N in från de bidragssökande, eftersom bidragssökande ofta vänder sig till länsstyrelserna med frågor om handläggningen av sitt ärende. Länsstyrelserna vill också få information från när de föreslår eller gör förändringar i regelverket och dess tillämpning, exempelvis förändringar i vägledningar. En majoritet, av länsstyrelserna, anser att samarbetet har utvecklats och förbättrats under programmets gång. av länsstyrelserna anser att samarbetet mellan länsstyrelserna fungerar bra. De olika länsstyrelserna är bra på att dela med sig av erfarenheter och goda exempel. Det finns dock en förbättringspotential när det gäller ansökningar som skickas in till flera län. Det har förekommit att länsstyrelserna i dessa fall har gett de bidragssökande olika information och ställt olika krav på dem. LEKS arbetar med att länsstyrelserna ska kunna samordna denna typ av ärenden. Flertalet länsstyrelser () anser att LEKS underlättar arbetet och fungerar som en bra kanal gentemot . LEKS har ordnat möten och fungerat som en samarbetsplattform. LEKS har också tagit fram material som kan användas av samtliga länsstyrelser. Ett par länsstyrelser anser emellertid att det som LEKS och kommit överens om inte fungerat för dem. 2.2.4 Ingen heltäckande riskbedömning utgår från att en riskanalys ska tas fram i enlighet med förordningen om intern styrning och kontroll, vilken bl.a. och omfattas av.38 har gjort en särskild riskanalys för framtagande av nytt IT- system för Klimatklivet.39 I denna anges: a)Om inget IT-stöd tas fram finns det risk för misstag och risk för brister i rättssäkerheten. rutiner riskerar att ta mycket tid. b)Om en lösning baserad på en befintlig lösning hos eller annan myndighet används riskerar handläggningen av Klimatklivet att få dras med föråldrade IT-lösningar. c)Om ett nytt system handlas upp riskerar detta att ta . anger i den generella riskanalysen för hela myndigheten att risken för att någon otillbörligt, medvetet eller omedvetet erhåller medel är låg och att åtgärder har vidtagits för att minimera risken. har en intern rutin för kontroll av genomförandekapacitet hos de bidragssökande i Klimatklivet som senast reviderades i september 2018.40 Rutinen syftar till att bedöma om 38Förordning (2007:603) om intern styrning och kontroll. Beslutsunderlag för verksamhetsutveckling med IT-inslag Klimatklivet IT, NV-06263- 15, 2015. Bedömning av stödmottagares genomförandekapacitet i Klimatklivet, NV-05825-15, 2017. R I K S R E V I S I O N E N K L I M A T K L I V E T – S T Ö D T I L L L O K A L A K L I M A T I N V E S T E R I N G A R stödmottagaren har administrativ, ekonomisk och operativ förmåga att genomföra åtgärden. Bedömningen avser bland annat att den bidragssökande inte befinner sig i ett konkursförfarande samt den bidragssökandes likvida kapacitet. Dessutom ska en bedömning göras av om det planerade tillvägagångssättet innebär att åtgärden kommer att genomföras inom den planerade tiden, om resursplaneringen är rimlig och om det är sannolikt att de uppsatta målen kommer att uppnås. I de fall där det finns risk att stödmottagarens genomförandekapacitet inte är tillräcklig kan fatta beslut om att bevilja stöd under särskilda villkor. Syftet med villkoren är att öka möjligheterna för myndigheten att kunna återkräva utbetalda medel om åtgärden inte slutförs som planerat. Sådana villkor kan utgöra en särskild utbetalningsplan där ett mindre belopp betalas ut innan färdigställande än vad som annars skulle varit fallet, eller särskilda ägargarantier från t.ex. ett moderbolag. anger att övriga risker hanteras löpande i verksamhetsplaneringen. har tidigare hanterat förordningen om intern styrning och kontroll genom att ta fram fristående riskanalyser. ändrades rutinerna så att riskanalyserna utgör en del av verksamhetsplaneringen samt det löpande arbetet. Inom ramen för detta har frågan om hur myndigheten ska hantera risker exempelvis gällande bemanning och kompetens diskuterats. Många länsstyrelser () har identifierat olika typer av risker i handläggningsprocessen, anger att det finns en risk för kompetens- och resursbrist. Det är i regel få personer som arbetar med Klimatklivet på varje länsstyrelse, ibland bara en person. Andra risker som länsstyrelserna har identifierat är att dokument försvinner, t.ex. läges- och slutrapporter som hanteras via epost. Det finns också risk för att projektet utformas så att stödnivån optimeras och att bidragssökanden får stöd från flera stödprogram för samma åtgärd, att bidragssökanden uppger felaktiga data eller att bidragssökanden inte genomför åtgärden. 2.2.5 Ständig regelförenkling men brister i ärendehanteringssystem utgår från att myndigheterna som ansvarar för genomförandet av Klimatklivet arbetar med ständig regelförenkling och att digitaliseringens möjligheter tas tillvara. Häften av länsstyrelserna svarar att regelverket för Klimatklivet är enkelt att tillämpa och att handläggningsprocessen är enkel, särskilt jämfört med andra stöd som länsstyrelserna hanterar. Länsstyrelserna anser dock att är svåra att hantera. 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Länsstyrelserna registrerar ärenden i två system; Platina och KlivIT, och av länsstyrelserna anser att det finns en stor förenklingspotential i att synkronisera länsstyrelsernas diariesystem Platina med ärendehanteringssystemet KlivIT.