prop · H60352 · 2019-02-26 00:00:00 — 2020-strategin: Europeiska unionens tioåriga strategi för sysselsättning och tillväxt, som inleddes för att skapa förutsättningar för smart och hållbar tillväxt för alla. Strategin innehåller fem överordnade mål som EU ska uppnå senast , vilka omfattar sysselsättning, forskning och utveckling, klimat/energi, utbildning samt social delaktighet och fattigdomsminskning. Finansiella korrigeringar: minskningar av de belopp som ersätter medlemsländerna med för verksamhet som genomförts med delad förvaltning för att beakta systembrister, försenade eller felaktiga betalningar och andra brister. Fokusområden: Var och en av de sex prioriteringarna för EU:s landsbygdsutveckling kan delas upp ytterligare i flera tematiska fokusområden. Det finns 18 sådana fokusområden. Företags- och projektstöd: Till företags- och projektstöd hör investeringar av olika slag, antingen för att utveckla ett enskilt företag såsom exempelvis i djurstallar eller investeringar som kommer fler till nytta såsom bredbandsutbyggnad eller idrotts- och fritidsanläggningar. Till företags- och projektstöd hör även stöd till miljöinvesteringar, exempelvis anläggning av våtmark eller röjning av betesmark. Förvaltande myndighet: är förvaltande myndighet för landsbygdsprogrammet, vilket innebär att de har det övergripande ansvaret för att programmet implementeras och genomförs i enlighet med gällande förordningar. har även ansvar för att informera regeringen om hur programmet fortskrider. Gemensamma övervaknings- och utvärderingssystemet (CMES): ett system som har utarbetats gemensamt av och medlemsländerna för att mäta landsbygdsutvecklingspolitikens framsteg och resultat och bedöma landsbygdsutvecklingsstödets effekter, ändamålsenlighet, effektivitet och relevans. GJP (den gemensamma jordbrukspolitiken); se CAP ovan. Insatsområde: Varje delåtgärd ska bidra till minst ett av de 15 valda fokusområdena. Därmed kan programmets struktur liknas vid en matris. Varje ”ruta” i matrisen där delåtgärd och fokusområde möts kallas insatsområde. Landsbygdsprogram: det planeringsdokument som ett medlemsland utarbetar och kommissionen godkänner och som används vid planering och övervakning av genomförandet av EU:s landsbygdsutvecklingspolitik regionalt eller nationellt. 70 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Nationella livsmedelsstrategin: Den nationella livsmedelsstrategin är en av behandlad handlingsplan för det fortsatta långsiktiga arbetet för en konkurrenskraftig livsmedelskedja mot . Livsmededelsstrategins huvudsakliga syfte är att öka produktionen, bidra till en konkurrenskraftig livsmedelskedja samt öka sysselsättningen, exporten, innovationskraften och lönsamheten som relevanta miljömål nås. Partnerskapsöverenskommelsen: Överenskommelser som ingåtts av Europeiska kommissionen och varje medlemsland för programperioden –2020. Här anges de nationella myndigheternas planer för hur de ska använda medlen från de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Här presenteras också varje lands strategiska mål och investeringsprioriteringar som kopplas till de övergripande målen för 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla. Programperiod: En tidsperiod för genomförande av landsbygdsutvecklingspolitik som sammanfaller med EU:s fleråriga budgetram. Den nuvarande programperioden är 2014–2020, vilken följer efter programperioden –2013. Programstruktur: Avser hur landsbygdsprogrammet är uppbyggt och vilka åtgärder och insatsområden som ingår. Programändring: När regeringen fattar beslut om förslag till ändring av landsbygdsprogrammet ska detta godkännas av . Det kan t.ex. gälla finansiella ändringar, ändringar av indikatorer eller justeringar av stödnivåer. Det finns möjlighet att göra tre stora ändringar . Det är därtill möjligt att göra en mindre programändring . Tekniska och redaktionella ändringar behöver inte godkännas. Regionala partnerskap: Samverkan mellan ideella, privata och offentliga aktörer. De regionala partnerskapen bistår länsstyrelserna i deras arbete med att ta fram regionala handlingsplaner för att säkerställa att målen med landsbygdsprogrammet nås. Icke att förväxla med partnerskapsöverenskommelsen. : De myndigheter som handlägger ansökningar om stöd och ansökningar om utbetalningar av stöd. Länsstyrelserna, , och är alla stödmyndigheter. Även har rollen som stödmyndighet för vissa stöd inom landsbygdsprogrammet. Stödsökande: Individ, företag eller förening som söker stöd för åtgärd inom landsbygdsprogrammet. Stödärende: Handläggningen vid stödmyndigheterna av en ansökan om stöd. Swot-analys (strengths, weaknesses, opportunities, threats): Metod för att analysera styrkor, svagheter, möjligheter och hot i det geografiska område som omfattas av ett landsbygdsprogram. R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E TA-medel (technical assistance): Vanligtvis översatt till tekniskt stöd på svenska. TA-medel är den del av medlen i landsbygdsprogrammet (högst ) som medlemsländerna enligt EU-reglerna får använda för administration. Tematiskt mål: Strukturerande målsättningar som fastställs i regelverket. För att bidra till 2020-strategin inriktar ESI-fonderna sitt stöd på ett begränsat antal gemensamma tematiska mål. Unionsprioritering: För EU:s landsbygdspolitik finns tre övergripande mål: 1) främja jordbrukets konkurrenskraft, 2) säkerställa hållbar förvaltning av naturresurser och klimatåtgärder samt 3) uppnå en balanserad territoriell utveckling av ekonomier och samhällen på landsbygden. Dessa övergripande mål ska även styra de nationella landsbygdsprogrammen genom sex gemensamma unionsprioriteringar för landsbygdsutveckling. De sex prioriteringarna är: 1 kunskap och innovation 2. konkurrenskraft 3. livsmedelskedjan och djurvälfärd. 4. återställa ekosystem 5. resurseffektivitet och klimatomställning 6. social och ekonomisk utveckling på landsbygden. Åtgärd: De olika områden, angivna i Ejflu-förordningen, inom vilka lantbrukare och andra aktörer kan ansöka om stöd. Exempel på åtgärder är kompetensutveckling, rådgivning, investeringar i djurstallar och dylikt samt omställning till miljövänligt jordbruk och ekologisk produktion. För varje åtgärd finns regler som exempelvis anger kriterier för stödberättigande och urval. för landsbygdsprogrammet: För att följa arbetet med landsbygdsprogrammet finns en övervakningskommitté. Kommitténs uppgift är att se till att målen med programmet nås och att arbetet genomförs på ett effektivt sätt. 72 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Enkäten Handläggningen av landsbygdsprogrammet för perioden –2020 skickades ut till samtliga 21 länsstyrelser –. Svarsfrekvensen för enkäten är 100 procent.218 Enkäten är i påståendeform och består av totalt 11 påståenden. Påståendena bygger på information från analys av samtliga länsstyrelsers regionala handlingsplaner för genomförandet av landsbygdsprogrammet, årsredovisningar från samtliga länsstyrelser samt uppgifter som lämnats till i samband med intervjuer med företrädare för fyra länsstyrelser219. Allmänna förutsättningar för handläggning (programmets utformning, regler, budgetar o.s.v.) Påstående 1 Landsbygdsprogrammet för perioden –2020 är mer komplext än i förra programperioden (exempelvis vad gäller antal insatsområden och budgetar). Antal svar (procent i parentes) 21 (100) 0 (0) Antal svar (totalt i parentes) 21 (21) Påstående 2 Ökade dokumentationskrav och mer omfattande handläggningsrutiner har medfört längre handläggningstider för samtliga stöd jämfört med förra programperioden. Antal svar (procent i parentes) 20 (95) 1 (5) Antal svar (totalt i parentes) 21 (21) 218Den totala svarsfrekvensen för enkäten är . Två påståenden (påstående 3 och 8) har en svarsfrekvens på vilket framkommer av tabellerna. 219Intervju med företrädare för i , , , , , och , . R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E Påstående 3 Stora ärendebalanser byggdes upp –2016 på grund av att vissa företags- och projektstöd (inkl. miljöinvesteringar) öppnade för ansökan innan it-systemen för handläggning fanns på plats. Antal svar (procent i parentes) 20 (100) 0 (0) Antal svar (totalt i parentes) 20 (21) Påstående 4 Handläggningen av stödansökningar för företags- och projektstöd (inkl. miljöinvesteringar) har försvårats av att stöden öppnade för ansökan innan regelverken och rutiner för handläggning var beslutade. Antal svar (procent i parentes) 20 (95) 1 (5) Antal svar (totalt i parentes) 21 (21) It-system för handläggning av stödansökningar Påstående 5 Avsaknaden av och bristerna i it-systemen är främsta orsaken till de långa handläggningstiderna och de stora ärendebalanserna för både jordbrukarstöd och företags- och projektstöd (inkl. miljöinvesteringar). Antal svar (procent i parentes) Antal svar (totalt i parentes) Påstående 6 De många momenten i handläggningen av stödansökningar (avser både jordbrukarstöd och företags- och projektstöd inkl. miljöinvesteringar) är tidskrävande och innebär risk för fel i handläggningen. Antal svar (procent i parentes) Antal svar (totalt i parentes) 74 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Vägledning, tolkning, information Påstående 7 Stöd och vägledning från är otillräcklig och länsstyrelserna har istället inrättat egna funktioner och samarbeten för att till exempel utveckla samsyn om regeltolkningar och bedömningar. Antal svar (procent i parentes) Antal svar (totalt i parentes) Påstående 8 Brister i information, både på hemsidan och i ansökningssystemet, till de stödsökande om företags- och projektstöden (inkl. miljöinvesteringar) gör det tidskrävande för att besvara frågor från stödsökande och att begära in kompletteringar från de stödsökande när de skickat in felaktiga ansökningar. Antal svar (procent i parentes) Antal svar (totalt i parentes) Påstående 9 Ökad komplexitet och brister i it-systemen har inneburit ökad resursåtgång för handläggning av både jordbrukarstöd och företags- och projektstöd (inkl. miljöinvesteringar). Antal svar (procent i parentes) Antal svar (totalt i parentes) Påstående 10 Den höga arbetsbelastningen för handläggarna av både jordbrukarstöd och företags- och projektstöd (inkl. miljöinvesteringar) har inneburit arbetsmiljöproblem. Antal svar (procent i parentes) Antal svar (totalt i parentes) R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E Påstående 11 Avsaknaden –2017 av it-system för uppföljning av både jordbrukarstöden och företags- och projektstöd (inkl. miljöinvesteringar) har påverkat möjligheter att t.ex. följa söktrycket och att planera arbetet med handläggningen. Antal svar (procent i parentes) 20 (95) 1 (1) Antal svar (totalt i parentes) 21 (21) 76 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Det svenska landsbygdsprogrammet för programperioden –2020 omfattar 15 av 18 möjliga fokusområden, såsom framgår av tabell B1 nedan. Tabell B1 Prioriteringar och fokusområden i det svenska landsbygdsprogrammet 2014–2020 (prioritering 1 ska innovation, även i i alla typer av att starta företag inom jordbruk, trädgård, jordbruks -, trädgårds- Återställa, bevara och Återställa, bevara och kopplade till jord- och Främja tillgång till och (har valt att som inte är avsedda fokusområde 5 a) R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E Det svenska landsbygdsprogrammet genomförs genom åtgärder uppdelade på ett 30-tal olika delåtgärder. Tabell B2 nedan visar de åtgärder och delåtgärder som ingår i programmet samt vilka fokusområden varje delåtgärd är tänkt att bidra till. Tabell B2 Åtgärder och delåtgärder i det svenska landsbygdsprogrammet 2014–2020 Ska bidra till fokusområden 2 a, 3 a, 4 a-c, 6 a-b Ska bidra till fokusområden 2 a, 3 a, 4 a-c, 6 a-b Ska bidra till fokusområden 2 a, 3 a, 4 a-c, 6 a-b Ska bidra till fokusområden 2 a, 3 a, 4 a-c, 6 a Investeringsstöd till jordbruk, trädgård och rennäring Ska bidra till fokusområden 2 a, 5 b-d Ska bidra till fokusområden 3 a, 6 a Ska bidra till fokusområden 4 a-c Ska bidra till fokusområde 2 b Investeringsstöd för jobb och klimat Ska bidra till fokusområden 5 b-d, 6 a 7 Service, infrastruktur och Ska bidra till fokusområde 6 b Ska bidra till fokusområde 6 c Service och fritid på landsbygden Ska bidra till fokusområde 6 b Infrastruktur för rekreation och turism Ska bidra till fokusområde 6 b Utveckling av natur och kulturmiljö Ska bidra till fokusområden 4 a-b, 6 b 78 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 8 Miljöåtgärder i skogen Återställande av skadad skog Ska bidra till fokusområden 4 a-c Ska bidra till fokusområden 4 a-c 10 Miljö- och klimatvänligt Ska bidra till fokusområden 4 a-c Ska bidra till fokusområden 4 a-c Ska bidra till fokusområden 4 a-c Ersättning till ekologisk produktion Ska bidra till fokusområden 4 a-c Ska bidra till fokusområden 4 a-c Ska bidra till fokusområden 4 a-c Ska bidra till fokusområden 4 a-c Ska bidra till fokusområde 3 a Ska bidra till fokusområden 2 a, 3 a, 4 a-c, 5 b-d Ska bidra till fokusområden 2 a, 3 a, 4 a-c, 5 b-d, 6 a-c Samarbeten inom jordbruk och livsmedelskedjan Ska bidra till fokusområde 3 a Ska bidra till fokusområden 2 a, 4 a-c, 6 b Stöd till samarbeten inom diversifiering, miljö och mat Ska bidra till fokusområden 3 a, a a-c, 6 a 19 Lokalt ledd utveckling Ska bidra till fokusområde 6 b Genomförande av lokala utvecklingsstrategier Ska bidra till fokusområde 6 b Ska bidra till fokusområde 6 b Ska bidra till fokusområde 6 b R I K S R E V I S I O N E N LANDSBYGDSPROGRAMMET 2014–2020 – UTFORMNING OCH GENOMFÖRANDE Det svenska landsbygdsprogrammet består av stöd och ersättningar för att utveckla landsbygden. Programmet är en del av EU:s jordbrukspolitik och ska bidra till förbättrad konkurrenskraft i jordbruket, hållbart nyttjande av naturresurser och till ökad sysselsättning på landsbygden. Totalt finns för programperioden –2020, varav utgörs av svensk medfinansiering. har granskat om landsbygdsprogrammet har utformats och genomförts på ett sätt som möjliggör att målen för programmet kan nås på ett effektivt sätt. Granskningen visar att det finns flera faktorer som försvårar möjligheterna att nå programmets mål och i förlängningen uppnå de tänkta effekterna. Landsbygdsprogrammet förväntas bidra till mål på flera olika nivåer och dessutom är omfattande, detaljerat och svårt att tillämpa. Även den beslut om ett brett program med ett stort antal åtgärder bidrar till komplexiteten. slutsats är att dessa faktorer försämrar förutsättningarna att nå målen på ett effektivt sätt. För att inrikta landsbygdsprogrammet mot prioriterade områden rekommenderar att regeringen inför nästa programperiod tar fram ett underlag som innefattar en strategisk analys av vilka konsekvenser olika val i programutformningen kan få. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , Y , , , , , , Strandhäll, Ygeman, , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2018/19:52 om Landsbygdsprogrammet 2014–2020