prop · H603115 · 2019-03-14 00:00:00 — grannländer före medlemskap. presenterade kommissionen sina årliga rapporter om utvidgningspaketen med bedömningar och rekommendationer om samtliga utvidgningsländers EU-närmanden . Det bestod av ett övergripande meddelande och landrapporter för kandidatländerna , (fYROM), , , och de potentiella kandidatländerna Kosovo samt Bosnien och . Fokus var på rättsstatens principer, mänskliga rättigheter, ekonomisk utveckling och konkurrenskraft, fungerande demokratiska institutioner samt förvaltningsreform. 8.2Toppmöte i om västra stod det bulgariska ordförandeskapet och Europeiska rådets ordförande värd för ett toppmöte om och med västra i . Vid toppmötet antogs Sofiadeklarationen som återbekräftar det europeiska perspektivet för länderna på västra och som slog fast en handlingsplan för fortsatta reformansträngningar och utökat EU- engagemang i regionen. Samarbets- och verifikationsmekanismen (CVM) upprättades vid och respektive EU-anslutning. Den granskar deras utestående anpassningsarbete när det gäller rättsliga och inrikes frågor samt inom jordbruksområdet. Årets rapporter visar på framsteg för men är kritiska till utvecklingen i , särskilt genomförandet av kritiserade rättsreformer och åtgärder som påverkar rättssystemets oberoende. beslutade rådet att bana väg för att kunna öppna medlemskapsförhandlingar med 2019 förutsatt fortsatta reformframsteg, inte minst på rättsstatsområdet och i kampen mot korruption och organiserad brottslighet. Framsteg har gjorts när det gäller rättsreform, men betydande utmaningar kvarstår. genomgick ett 90-tal domare och åklagare granskning, varav knappt 40 avskedades och ett flertal lämnade frivilligt. har uppvisat en positiv trend när det gäller kampen mot korruption med ett ökat antal förundersökningar, åtal och fällande domar. I kampen mot organiserad brottslighet har arbetet intensifierats när det gäller att bekämpa cannabisodling och narkotikasmuggling. 2018/19:115 8.5 lämnade landet svar på de frågor från kommissionen som ska ligga till grund för kommissionens utlåtande till rådet om huruvida Bosnien och uppfyller kriterierna för att bli kandidatland och inleda anslutningsförhandlingar. Betydande utmaningar kvarstår inom rättsstatsområdet, den socioekonomiska situationen samt när det gäller respekten för yttrande- och mediefrihet. Reformerna har avstannat på grund av allmänna val och efterföljande svårigheter att tillsätta en regering. Kommissionen meddelade att Kosovo uppfyllt de utestående kraven för viseringsfrihet till EU-ratificeringen av gränsdragningsavtalet med samt framsteg inom kampen mot korruption och organiserad brottslighet. röstade för visaliberalisering . Rådet ska fatta beslut i frågan. Vissa framsteg har gjorts när det gäller genomförandet av stabiliserings- och associeringsavtalet och de prioriterade områdena inom den europeiska reformagendan även om reformtakten är långsam. Den EU-faciliterade normaliseringsdialogen med har fortgått . 8.7Makedonien (fYROM) beslutade rådet att bana väg för att kunna öppna medlemskapsförhandlingar med 2019 förutsatt fortsatta reformframsteg framför allt inom rättsväsendet, underrättelse- och säkerhetstjänsterna samt statlig förvaltning. Den nya regeringen har gjort stora framsteg i förbättrandet av relationerna till grannländerna. Ett historiskt avtal om landets namn ingicks med . Enligt det ska byta namn till Nordmakedonien i utbyte mot att häver sitt veto mot landets EU- och Natomedlemskap. (Skrivelsen omfattar 2018 varför landet omnämns som (fYROM)). För att avtalet ska träda i kraft krävs att röstar igenom en ändring av landets konstitution och att sedan godkänner avtalet. är det land som har kommit längst i medlemskapsförhand- lingarna räknat i antalet öppnade kapitel. Två nya kapitel öppnades och sammanlagt har 32 kapitel av 35 nu öppnats för förhandlingar, varav tre är preliminärt stängda. Trots framsteg i förhandlingarna dras reformtakten ner på grund av institutionernas svaga kapacitet. Landet behöver uppvisa mer konkreta resultat, särskilt när det gäller kampen mot organiserad brottslighet och korruption. öppnades fyra kapitel i medlemskapsförhandlingar. Sammanlagt har 16 av 35 kapitel öppnats för förhandlingar, varav två är preliminärt stängda. För att gå snabbare framåt i förhandlingarna måste uppvisa bättre resultat på rättsstatsområdet, inklusive fri media och anti-korruption. Den EU-faciliterade normaliseringsdialogen med Kosovo har fortgått (kapitel 35, övrigt). genomfördes parlaments- och presidentval. Den höga representanten och kommissionären för europeiska grannskapet och utvidgningsförhandlingar konstaterade i ett uttalande att valdeltagandet var högt men att det inte rådde jämlika förhållanden att bedriva kampanjer. I samband med valen trädde långtgående och kritiserade författningsändringar i kraft. hölls ett möte i Varna mellan företrädare för EU:s institutioner och president. I kommissionens landrapport framgår att rört sig bort från EU och att öppnande av nya förhandlingskapitel inte övervägs. Rådet för allmänna frågor konstaterade att inga ytterligare förhandlingskapitel kan öppnas och förutsåg inget ytterligare arbete med att modernisera tullunionen med . fortsatte genomförandet av det gemensamma uttalandet om migration från mötet mellan och . Vid Europeiska rådets möte beslöts om ytterligare för Faciliteten för flyktingar i . Stödet går till humanitära insatser samt utbildning och hälsovård för främst syriska flyktingar i landet. har bidragit med till faciliteten –2018. 8.11EU:s finansiella stöd till västra och Instrumentet för EU:s förmedlemskapsstöd (IPA II) har till syfte att stödja utvidgningsländernas EU-närmande genom bl.a. kapacitetsbyggande inom offentlig förvaltning. I EU:s årsbudgetförhandlingar gjordes en ytterligare nedjustering av förmedlemskapsstöd med jämfört med det planerade stödet . Förhandlingar om IPA III (2021–2027) påbörjades . EU:s facilitet för flyktingar i gav fortsatt stöd till flyktingresponsen i . för erbjuder ett strategiskt ramverk för samarbete i närområdet utifrån målen om att rädda havsmiljön i , länka samman regionen och öka tillväxten. Strategin antogs 2009 och är den första av sammantaget fyra makroregionala strategier i EU. Totalt 19 EU-länder och 8 länder utanför EU deltar i genomförandet av EU:s makroregionala strategier. ettåriga ordförandeskap i kretsen för de nationella samordnarna avslutades och ordförandeskapet övertogs i och med detta av . Under det estniska ordförandeskapet diskuterades flertalet framtidsrelaterade frågor, bl.a. kopplingen mellan strategins genomförande och EU:s nästa fleråriga budgetram. Det påbörjades även ett arbete med att förbättra kommunikationsstödet för strategins genomförande under det estniska ordförandeskapet. har i uppdrag av regeringen att sammanställa en rapport och övergripande analys om genomförandet av för i . Rapporten baseras på berörda myndigheters årliga redovisning av sina uppdrag att bidra till strategins genomförande. Årets rapport visar att det svenska genomförandet fungerar väl och att strategin har bidragit till att involverade svenska aktörer i större utsträckning samverkar gränsöverskridande. Medverkande myndigheter upplever dessutom ökade möjligheter till utbyte av kunskap och erfarenheter. Det nionde årliga forumet för för ägde rum i den 4–och besöktes av över 800 deltagare. stod värd för forumet tillsammans med . Det övergripande temat handlade om att blicka framåt och var uppdelat på tre områden: framtidens sammanhållningspolitik och strategin, havsmiljöns status och digitalisering i . Det europeiska medborgarinitiativet ger EU-medborgare möjlighet att uppmana kommissionen att lägga fram ett lagförslag. medborgarinitiativ måste stödjas av minst en miljon unionsmedborgare från minst en fjärdedel av medlemsstaterna för att kommissionen ska ta Skr. 2018/19:115 ställning till det. presenterade kommissionen ett förslag till ny förordning om det europeiska medborgarinitiativet (se faktapromemoria 2017/18:FPM10). Förslaget har förhandlats . antog rådet för allmänna frågor en allmän inriktning. enades och rådet om en slutlig utformning av förslaget. Formellt beslut om den nya förordningen väntas . Samråd med ägde rum , . 11Unionsrättsakten om val till förslag till reform av Europeiska unionens valrättsakt (se faktapromemoria 2015/16:FPM28) behandlades och nåddes en politisk överenskommelse i rådet om vissa ändringar i valrättsakten varpå lämnade sitt godkännande. Vid rådet för allmänna frågor antog rådet beslutet om ändring av akten om allmänna direkta val av ledamöter av . Information till och överläggning med ägde rum . Samråd med ägde rum vid ett flertal tillfällen . 12Öppenhetsregister för rådet, och kommissionen Förhandlingarna om ett nytt interinstitutionellt avtal om ett obligatoriskt öppenhetsregister som även ska omfatta rådet har fortsatt (se faktapromemoria 2016/17:FPM20). Huvudprincipen i förslaget är att aktörer som utför lobbyaktiviteter ska registreras för att få samverka med institutionerna. Förslaget har behandlats ett flertal gånger såväl i rådet som på politisk nivå mellan institutionerna. 13Det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning Det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning trädde i kraft under Genomförandet av de olika delarna i avtalet har fortsatt under Rådet informerades om genomförandearbetet . 2018/19:115 Förhandlingarna om kriterier för delegerade akter eller genomförandeakter har förts vidare på interinstitutionell nivå (se avsnitt 14). Även när det gäller frågan om information till om förhandlingar om internationella avtal har förhandlingar i rådet och interinstitutionella förhandlingar fortsatt att äga rum. informerades om denna fråga . Därutöver har ordförandeskapet och rådets generalsekretariat genomfört informationsinsatser inom rådet om arbetet med konsekvensanalyser och arbetet har fortsatt inom institutionerna med att utveckla en gemensam databas som bl.a. ska underlätta för allmänheten att kunna följa lagstiftningsprocessen från ax till limpa. 14Delegerade akter och genomförandeakter I EU-lagstiftning kan kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter för att ändra och komplettera lagstiftningen. Vidare kan befogenhet ges till kommissionen, och i vissa fall rådet, att anta genomförandeakter för att t.ex. närmare reglera hur lagstiftningen ska genomföras. Systemet syftar till att effektivisera lagstiftningsarbetet och harmonisera tillämpningen av . Horisontella frågor om delegerade akter och genomförandeakter har aktualiserats i de fall som det redogörs för nedan. Förslaget till ändringar i kommittéförfarandeförordningen (se faktapromemoria 2016/17:FPM77) har behandlats . Av den framstegsrapport som presenterades framgår att det inte fanns tillräckligt stöd för kommissionens ändringsförslag. Då situationen var oförändrad har ordförandeskapet konstaterat att förslaget inte skulle diskuteras ytterligare. Information lämnades till . godkände rådet för allmänna frågor en partiell allmän riktlinje om att anpassa de rättsakter som fortfarande hänvisar till det kommittéförfarande som kallas föreskrivande förfarandet med kontroll (se faktapromemoria 2016/17:FPM55). Rådet kompletterade den allmänna riktlinjen . Under trilogförhandlingarna har det framgått att institutionerna är överens om ca 60 akter av de 171 som omfattas av kommissionens förslag. diskuterades möjligheten att under innevarande lagstiftningsperiod enbart gå vidare med dessa akter för att sedan, under nästa lagstiftningsperiod, fortsätta diskutera återstående akter. Information lämnades till . Samråd med ägde rum . inleddes en interinstitutionell förhandling mellan rådet, och kommissionen om de icke bindande avgränsningskriterierna för att skilja mellan delegerade akter och genomförandeakter. Rådet uppdaterade sin förhandlingsposition . Ett kompromissförslag presenterades inför en avslutande behandling mellan institutionerna. Information till lämnades och Skr. 2018/19:115 november. Samråd med ägde rum inför antagande av rådets förhandlingsposition. 15Europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser Det förslag till ändringar i förordning (1141/2014) om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser som presenterades antogs av rådet . Samråd med ägde rum . presenterade kommissionen ytterligare ett förslag till ändring av förordningen. Syftet är att möjliggöra ekonomiska sanktioner mot europeiska politiska partier och stiftelser som avsiktligt försökt påverka resultatet av europaparlamentsvalet genom att utnyttja en överträdelse av dataskyddsreglerna. Förslaget har förhandlats . enades och rådet om en slutlig utformning av förslaget. Formellt beslut om ändringarna väntas . Samråd med ägde rum . Frågor om kärnsäkerhet och strålskydd regleras i Euratomfördraget. Arbetet syftar till att öka kärnsäkerheten både inom EU och globalt samt bidra till en säker avveckling för människan och miljön. Stödprogram för avveckling av kärnkraftverk och kärntekniska anläggningar presenterade kommissionen två förordningsförslag (se faktapromemoria 2017/18:FPM152). Rådets förslag till förordning om inrättande av stödprogram för avveckling av kärnkraftverket innebär ett fortsatt finansiellt stöd till (Ignalinaprogrammet). Rådets förslag till förordning om inrättande av ett finansieringsprogram för avveckling av kärntekniska anläggningar och hantering av radioaktivt avfall innebär dels ett fortsatt stöd till och , dels finansiering för avveckling av kommissionens egna kärntekniska anläggningar som ägs av kommissionens gemensamma forskningscentrum (Finansieringsprogrammet för avveckling av kärntekniska anläggningar och hantering av radioaktivt avfall). 2018/19:115 Ett europeiskt instrument för kärnsäkerhet lade kommissionen och den höga representanten fram ett antal förordningsförslag för EU:s externa finansieringsinstrument under rubrik 6 ”Grannskapet och omvärlden” inom nästa fleråriga budgetram 2021– 2027 (se faktapromemoria 2017/18:FPM158). Ett av dessa var en förordning om inrättande av ett europeiskt instrument för kärnsäkerhet. Instrumentet för kärnsäkerhet ska främja en hög kärnsäkerhetsnivå, strålskydd och tillämpning av en effektiv och ändamålsenlig säkerhetskontroll av kärnämnen i tredjeländer och grundar sig på Euratomfördraget. Instrumentet ska komplettera det övergripande instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI) och det kärntekniska samarbetet som finansieras därigenom. Förslaget är det tredje i raden av instrument för kärnsäkerhetssamarbete (INSC) och ska ersätta det nu gällande instrumentet . 17Förordning om Europeiska socialfonden plus presenterade kommissionen sitt förslag till förordning om Europeiska socialfonden plus (ESF+). Kommissionen föreslår att ESF+ inrättas genom en sammanslagning av följande fonder och program: Europeiska socialfonden, Sysselsättningsinitiativet för unga, Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt, EU-programmet för sysselsättning och social innovation samt programmet för unionens åtgärder på hälsoområdet (hälsoprogrammet). Syftet med sammanslagningen är enligt kommissionen att förstärka synergierna mellan instrumenten, öka flexibiliteten och förenkla genomförandet så att den administrativa bördan minskas för myndigheter och stödmottagare (se faktapromemoria 2017/18:FPM137). Överläggning i arbetsmarknadsutskottet hölls . DEL 3 EU:S FÖRBINDELSER MED Målet med den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken är att värna unionens gemensamma värden och intressen, stärka unionens säkerhet och främja internationellt samarbete. EU:s utrikestjänsts (EEAS) åttonde verksamhetsår har präglats av ett osäkert omvärldsläge, såväl i närområdet som globalt, med ökat ifrågasättande av internationella normer och samarbeten. Av EU:s ansträngningar att möta de utmaningar utvecklingen innebär, framgår tydligt behovet av att i nära samarbete mellan EEAS, medlemsstaterna och kommissionen ta ett samlat grepp om de olika instrument och politikområden som står till unionens förfogande. Genomförandet av den globala strategin för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik är ett viktigt led i detta arbete. Arbetet med genomförande av strategin har fortsatt , inte minst inom området säkerhet och försvar. En dialog har också förts mellan EEAS företrädare och representanter för medlemsstaterna om hur samarbetet mellan EU-delegationerna och medlemsstaternas utlandsmyndigheter ytterligare ska kunna stärkas. 18.2En global strategi för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik Arbetet med genomförandet av den globala strategin, som presenterades , fortsatte . En genomföranderapport presenterades . I ljuset av utmaningarna som det multilaterala systemet och den regelbaserade världsordningen står inför har särskilt fokus ägnats åt hur EU kan stärka sitt arbete till stöd för effektiv multilateralism. Övriga prioriteringar har varit att fördjupa det gemensamma säkerhets- och försvarssamarbetet, den integrerade ansatsen till konflikter och kriser liksom stärkandet av regional integration, i synnerhet på västra . Den gemensamma säkerhets- och fortsatte arbetet med att genomföra EU:s globala strategi inom säkerhet och försvar. fattade rådet beslut om styrningsregler för projekt inom det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco). med de 17 Pesco-projekt som lanserades inleddes under Ytterligare 17 projekt sjösattes , varav ett är EU:s test- och evalueringscenter för ammunition som leds av och . oktober antog rådet rekommendationer kring sekvensering och precisering av de nationella Pesco-åtagandena. Förhandlingarna om villkoren för Den höga representanten presenterade en översyn av EU:s centrala planerings- och ledningsfunktion för militära träningsinsatser (MPCC), och rådet kom överens om att MPCC framöver även ska kunna leda en mindre exekutiv insats. presenterade EEAS ett förslag på en europeisk fredsfacilitet (EPF), ett instrument för finansiering av externa krishanteringsinsatser och kapacitetsbyggande inom säkerhet och försvar. En testomgång av den samordnade årliga försvarsöversikten (CARD) Översikten syftar till att etablera en gemensam kapacitetsutvecklingsplan (CDP) uppdaterades. enades rådet om att en fullständig CARD-översyn ska äga rum 2019–2020. Förordningen för försvarsforskningsprogrammet (EDIDP) trädde i kraft och kommissionen presenterade ett förslag till en europeisk försvarsfond (EDF). Förslaget om EDF ingår som ett särskilt program inom ramprogrammet för forskning och innovation (se avsnitt 41.4 Europeiska försvarsfonden). Civila dimensionen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken genomfördes ett omfattande arbete och strategiskt viktiga beslut fattades för att stärka den civila dimensionen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), som en del av genomförandet av den globala strategin inom säkerhet och försvar och anpassningen av GSFP till ett förändrat omvärldsläge. antog rådet en pakt för civil GSFP, på många sätt utformad som en civil motsvarighet till Pesco. Fokus är på kärnuppgifterna polis, rättsstat och förvaltning samt säkerhetssektorreform och övervakning. Ökad vikt läggs vid samhällsresiliens, dvs. motståndskraft mot yttre eller inre kriser och påverkan, i insatsländer, samverkan mellan rättsliga och inrikes aktörer och civil GSFP, liksom samverkan mellan EU:s civila och militära krishantering. Pakten innehåller 22 åtaganden för medlemsstaterna. Dessa ska öka sina personalbidrag och annat insatsstöd, bl.a. genom att kollektivt öka antalet och andelen medlemsstatssekonderade experter i insatserna. kunna sätta upp en insats med upp till 200 experter i vilket Skr. 2018/19:115 insatsområde som helst. Detta stöds av en förstärkt snabbinsatsförmåga med 50 personer, specialiserade grupper från medlemsstaterna och ett avsevärt stärkt insatsstöd. Ett centralt bidrag lämnas här av det strategiska lagret som (Myndigheten för samhällsskydd och beredskap) tilldelades genom beslut i rådet . Insatser i kontinuerlig förändring EU:s militära och civila krishanteringsinsatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken är ett konkret uttryck för unionens vilja och förmåga att bidra till fred och säkerhet. bidrar till utvecklingen av denna förmåga och har engagerat sig i samtliga insatser. EU hade GSFP-insatser i , och , sex militära och tio civila. fattade rådet beslut om att förlänga och utveckla EU:s rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i (EUAM ). Insatsen förstärks med bl.a. ytterligare personal samt ges mandat att utföra begränsad verksamhet utanför . EU:s rådgivande civila insats i (EUAM ) har arbetat med att stödja en reform av den civila säkerhetssektorn. öppnades insatsens nya regionala närvaro i . I har EU:s civila observatörsinsats (EUMM ) bidragit till stabilisering i landet genom sitt uppdrag att övervaka avtalet om eldupphör mellan och från konflikten . EU:s engagemang i har utvecklats och intensifierats genom den s.k. ”regionaliseringen” av de olika GSFP-insatserna i regionen. Regionaliseringen innebär bl.a. att GSFP-insatserna ska bedriva kapacitetshöjande verksamhet i och för samtliga G5-länder. EU:s militära utbildningsinsats i (EUTM RCA) syftar till att bygga upp kapacitet för försvarssektorn genom utbildning och strategisk rådgivning. har beslut fattats om att inrätta en civil komponent till EUTM RCA i syfte att stärka den civila säkerhetssektorreformen i . fattade rådet beslut om att förlänga EU:s militära insats i södra centrala , EUNAVFOR MED Operation , t.o.m. med samma huvudsakliga uppgifter. Kvinnor, fred och säkerhet har EU uppdaterat den samlade ansatsen för genomförandet av 1325 om kvinnor, fred Riktlinjer om integrering av jämställdhetsperspektiv för personal i EU:s civila krishanteringsinsatser togs fram Pakten för civil GSFP som antogs innehåller ett konkret åtagande om att bl.a. öka representationen av kvinnor i de civila har nya genderrådgivartjänster inrättats bl.a. vid kontoret för planering och genomförande av civila krishanteringsinsatser (CPCC) samt i EU:s militära träningsinsats i har samarbetet inom unionen för att förenkla militär rörlighet fortsatt i flera spår, bl.a. för att underlätta procedurer för gränspassage. slutsatserna från Europeiska rådets möte uppmanades medlemsstaterna att förenkla och standardisera relevanta regler och förfaranden som berör rörligheten för militära styrkor inom EU. Av slutsatserna framgår även att för militär rörlighet ska ges en slutlig utformning. genom överenskommelse av militära krav för militär rörlighet inom och Två konkreta samarbetsprojekt för förenklad militär rörlighet om tull och om tillstånd för gränspassage har tagits fram inom Europeiska försvarsbyrån (). Som uppföljning till de 42 förslag på aktiviteter och samarbetsområden som följde av den gemensamma s.k. Warszawa-deklarationen undertecknades en andra gemensam deklaration mellan EU och Nato. Tonvikten i det gemensamma arbetet ligger på att utveckla samarbetet inom tidigare identifierade samarbetsområden som militär rörlighet, hybridhot, cybersäkerhet, samhällens motståndskraft och gemensamma övningar. 18.4 EU som aktör i FN EU har spelat en viktig roll i FN:s arbete och varit drivande i flera förhandlingsprocesser, resolutioner och initiativ. EU har talat i flera debatter i generalförsamlingen och hållit anföranden i öppna tematiska och geografiska debatter i . Årets gemensamma prioriteringar för EU:s arbete i FN under generalförsamlingens 73:e session inkluderade bl.a. konfliktförebyggande, engagemang för klimatfrågorna, miljö, migration, mänskliga rättigheter, terrorismbekämpning och icke-spridning av massförstörelsevapen. Rådet för utrikes frågor antog prioriteringarna och underströk då även vikten av stärkt samarbete för upprätthållandet av en regelbaserad världsordning. EU har fortsatt att vara en viktig aktör i FN:s arbete med att genomföra resolution och efterföljande resolutioner om kvinnor, fred och säkerhet.