prop · H60386 · 2019-04-02 00:00:00 — Domstolens slutsats, som avslutar det första ledet av resonemanget, är att den svenska lagringen överskrider gränsen för vad som är strängt nödvändigt och därför står i strid med artikel 15.1 i direktivet jämförd med artiklarna 7, 8, 11 och 52.1 i stadgan. Domstolen har redovisat alla domskäl som behövs för domslutet i denna del. Domstolen fortsätter emellertid sina överväganden i en andra del av resonemanget. Denna andra del har ingen koppling till domslutet utan är närmast att se som ett obiter dictum (dvs. ett uttalande vid sidan om själva saken). Resonemanget här handlar om riktad lagring som ett exempel på en möjlig form av lagring. I denna del resonerar domstolen kring hur en sådan lagring skulle kunna vara utformad. Bland kraven på en riktad lagring märks särskilt att den berörda personkretsen måste vara avgränsad. Utredningens bedömning är att det finns ett fortsatt utrymme för en begränsad lagringsskyldighet. Men lagringsskyldigheten måste göras mindre omfattande än och anpassas till vad som är strängt nödvändigt. Olika modeller för lagring Det bör föreskrivas en viss begränsad och differentierad lagring. De övriga modeller för lagring som kan tänkas (riktad lagring, bevarande- föreläggande, lagring av senaste aktivitet och bibehållen lagring med kryptering eller maskering) är behäftade med sådana svagheter att de inte är rimligt att föreskriva någon av dem i stället. Utredningens förslag innebär att nuvarande modell för lagrings- skyldigheten reformeras kraftigt för telefonitjänst och meddelande- hantering samt i viss utsträckning för internetåtkomst. Genom de föreslagna förändringarna blir lagringsskyldigheten inte längre generell; en stor del av trafikuppgifterna kommer inte att omfattas av skyldigheten liksom alla lokaliseringsuppgifter som inte är trafikuppgifter. Lagringen blir därmed undantag och inte huvudregel (Tele2-domen p. Dessutom blir lagringsskyldigheten differentierad genom att den anpassas till att omfatta endast de uppgifter som är strängt nödvändiga att lagra för att bekämpa grov brottslighet, med beaktande av nytta, behov, integritet och proportionalitet (Tele2-domen p. differentieras lagringstiderna utifrån skillnader i behov och uppgifternas integritets- känslighet. Förslaget innebär att integritetsintrånget för abonnenterna blir lägre men även att möjligheterna att förebygga, förhindra och utreda brott i vissa fall torde försämras. Redaktionella ändringar och teknikneutralitet Utredningen föreslår att lagringsskyldigheten delas upp i två delar, dels telefonitjänst och meddelandehantering, dels internetåtkomst. Bestäm- melserna görs teknikneutrala. Det betyder bl.a. att operatörernas användning av NAT-teknik (en teknik för att tillåta att flera abonnenter delar på en och samma publika ip-adress) inte påverkar möjligheterna till identifiering av abonnenten. För telefonitjänst och meddelandehantering föreslås att endast uppgifter om kommunikation via en mobil nätanslutningspunkt ska lagras. Det betyder att det inte kommer att lagras några uppgifter vid telefoni eller meddelandehantering som sker inom det fasta telefoninätet eller genom fasta internetanslutningar. Om någon av parterna kommunicerar via en mobil nätanslutningspunkt kommer däremot information att lagras, men bara hos den partens operatör. Trafikuppgifter ska fortfarande lagras. Men lagringsskyldigheten begränsas till uppgifter om vem som kontaktat vem (nummer och abonnent samt för telefonitjänst även abonnemangsidentitet och utrustningsidentitet) och . Uppgifter om ip-adress ska i sig inte lagras vid telefonitjänst och meddelandehantering. Uppgift om vilken tjänst som använts, tid för på- och avloggning i tjänsten och uppgift om utrustning där kommunikationen vid ip-telefoni slutligt avskiljs (se dock nedan om internetåtkomst) ska inte omfattas av lagringsskyldigheten. Lokaliseringsuppgifter ska fortfarande lagras vid ett 2018/19:86 Bilaga 4 2018/19:86 Bilaga 4 samtals början och slut. Men precis som tidigare ska inga andra lokaliseringsuppgifter lagras. För förbetalda anonyma tjänster (dvs. oregistrerade kontantkort) ska uppgift om kommunikationsutrustning och första aktivering fortfarande lagras. Lagringsskyldigheten ska fortfarande omfatta misslyckade uppringningar, t.ex. obesvarade samtal – men inte samtal som inte kopplas fram. För internetåtkomst föreslår utredningen att lagringsskyldigheten ska omfatta uppgifter som gör det möjligt att identifiera abonnenten eller den registrerade användaren. Därmed ska det lagras ip-adress och annan teknisk uppgift som är nödvändig för att identifiera abonnenten eller den registrerade användaren, tids-uppgifter för på- och avloggning i tjänsten som ger internetåtkomst, uppgifter om abonnent och registrerad användare och uppgifter som identifierar utrustningen där kommunikationen slutligt avskiljs. Det ska däremot inte längre finnas någon skyldighet att lagra uppgifter om anslutningskapacitet. Inget undantag för personer med tystnadsplikt Det bör inte införas något undantag från lagringen för personer med tystnadsplikt. förslag om att införa en förstörandeskyldighet för uppgifter som omfattas av yrkesmässig tystnadsplikt bör övervägas. Lagringsskyldighetens ramar bör framgå av lag Lagringsskyldighetens yttre ramar bör framgå av lag och de mer detaljerade föreskrifterna av förordning. I viss utsträckning bör regeringen kunna delegera denna föreskriftsrätt. Det ska i lag anges att de uppgifter som omfattas av lagringsskyldigheten ska lagras den tid regeringen föreskriver dock som längst räknat från den dag då kommunikationen avslutades. Regeringen ska föreskriva följande. Lokaliseringsuppgifter vid samtal ska lagras . Uppgifter om internetåtkomst, förutom uppgifter som identifierar utrustningen där kommunikationen slutligt avskiljs, ska lagras . Övriga uppgifter ska lagras . Tillgången till trafik- och lokaliseringsuppgifter Endast för att bekämpa grov brottslighet Tillgång till lagrade trafik- och lokaliseringsuppgifter ska endast ges för bekämpning av grov brottslighet. Med grov brottslighet avses samma kategorier av brott som möjliggör hemlig övervakning av elektronisk kommunikation och inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelse- verksamhet. Svensk rätt är således förenlig med i detta hänseende. Tillgång bara till uppgifter om personer som på något sätt är inblandade i brott – som huvudregel Tillgång till lagrade uppgifter kan enligt domstolen i princip bara beviljas till uppgifter om personer som misstänks planera, begå eller ha begått ett allvarligt brott eller på något sätt vara inblandade i ett sådant brott. I vissa fall kan tillgång ges även till uppgifter om andra personer. De svenska reglerna om tillgång till uppgifter uppfyller krav i detta hänseende. Förhandskontroll av domstol eller oberoende myndighet kräver att de brottsbekämpande myndigheternas tillgång till datalagrade uppgifter, utom i motiverade brådskande fall, ska föregås av en kontroll av domstol eller en oberoende myndighet. Det svenska regelverket uppfyller detta krav utom vid inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i underrättelseverksamhet. Utredningen föreslår därför att åklagare utses som oberoende myndighet att fatta beslut om sådan inhämtning efter ansökan av , Säkerhets- polisen eller . Information till de berörda fastslår att kräver att de myndigheter som har beviljats tillgång till lagrade uppgifter, enligt tillämpliga nationella bestämmelser, informerar de berörda personerna om detta så snart en sådan upplysning inte längre riskerar att skada myndigheternas utredningar. De svenska reglerna om information till de berörda uppfyller krav i detta hänseende. Tillgången ska avse även uppgifter som lagras för operatörernas egna ändamål De brottsbekämpande myndigheternas tillgång till uppgifter om elektronisk kommunikation ska alltjämt avse inte bara de uppgifter som sparas enligt datalagringsreglerna utan också den information som sparas för operatörernas egna ändamål, t.ex. uppgifter som behövs för fakturering. Som nämns ovan omfattar inte Tele2-domen behandling av abonnemangs- uppgifter. Med den breda omfattning som skyddet för privatliv har, får tillgången till abonnemangsuppgifter ändå anses innebära ett ingrepp i skyddet enligt och rättighetsstadgan. Det krävs därför att tillgången är begränsad till vad som är strängt nödvändigt och proportionerligt i ett demokratiskt samhälle. Sammantaget är det utredningens bedömning att varken dom eller internationella åtaganden ger anledning att förändra förut-sättningarna för de brottsbekämpande myndigheternas tillgång till uppgifter om abonnemang. 2018/19:86 Bilaga 4 2018/19:86 Bilaga 4 Skydds- och säkerhetsnivåer, lagring inom och utplåning Uppgifterna som omfattas av lagringsskyldigheten ska inte få lagras utanför . anger i och för sig endast att den nationella lagstiftningen måste föreskriva att datalagrade uppgifter inte ska få lagras utanför unionen. Genom att lagringen begränsas till uppnås emellertid en mer tillsyn som både enskilda personers konfidentialitet och nationell säkerhet skyddas på ett bättre sätt. Eftersom den nu aktuella frågan rör centrala intressen för staten finns inga EU- rättsliga hinder för att föreskriva att uppgifterna endast ska få lagras i . Reglerna om skydds- och säkerhetsnivå uppfyller de krav som ställer. Reglerna om utplåning uppfyller de krav som ställer. Förslagen om en ändrad lagringsskyldighet, förbud mot lagring utanför och förhandsprövning vid beslut enligt lagen (2012:278) om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brotts- bekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet kommer att stärka integritets- och personuppgiftsskyddet. Förslaget om en ändrad lagrings- skyldighet kommer möjligen att innebära att de brottsbekämpande myndigheternas förmåga att bekämpa brottslighet försämras i någon mån men torde inte innebära att brottsligheten kommer att öka. Miljön kommer inte att påverkas av förslagen. Förslaget om förhandsprövning av beslut enligt lagen (2012:278) om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelse- verksamhet innebär att kommer att behöva ett större årligt anslag () och ett engångsbelopp () som bör finansieras med neddragning av anslagen för (för den löpande ramhöjningen och för engångsbeloppet), Säkerhetspolisen (för den löpande ramhöjningen och för engångsbeloppet) och (för den löpande ramhöjningen och för engångsbeloppet). Den kostnadsökning som drabbar de lagringsskyldiga för lagring, säkerhet och anpassning ska de själva stå för. Förslagen i betänkandet ska träda i kraft . lag om ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation Härigenom föreskrivs att 6 kap. 16 d § lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation ska ha följande lydelse. Uppgifter som avses i 16 a § ska Uppgifter som avses i 16 a § ska lagras räknat från den lagras den tid regeringen före- dag kommunikationen avslutades. skriver dock som längst i tio Vid utgången av ska den månader räknat från den dag dem, om annat inte följer av andra utgången av ska den dem, om annat inte följer av andra Om uppgifter som avses i första stycket begärts utlämnade före utgången av den föreskrivna lagringstiden men uppgifterna inte har hunnit lämnas ut, ska den lagringsskyldige lagra uppgifterna till dess så har skett och därefter genast utplåna de lagrade uppgifterna. Denna lag träder i kraft . 2018/19:86 Bilaga 5 8 Senaste lydelse 2012:127. 2018/19:86 Bilaga 5 lag om ändring i lagen (2012:278) om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet Härigenom föreskrivs att 4–6 §§ lagen (2012:278) om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet ska ha följande lydelse. Beslut om inhämtning av uppgifter fattas av myndigheten. Myndighetschefen får delegera rätten att fatta beslut om inhämtning till en annan anställd vid myndigheten som har den särskilda kompetens, utbildning och erfarenhet som behövs. Den som rätten att fatta beslut har delegerats till, får inte fatta beslut om inhämtning i sådan operativ verksamhet som han eller hon deltar i. Beslut om inhämtning av uppgifter fattas av åklagare efter ansökan av , Säkerhetspolisen eller . I ett beslut om inhämtning av uppgifter ska det anges vilken brottslig verksamhet och vilken tid beslutet avser samt vilket telefonnummer eller annan adress, vilken elektronisk kommunikationsutrustning eller vilket geografiskt område beslutet avser. Tiden får inte bestämmas längre än nödvändigt och får, när det gäller tid som infaller efter beslutet, inte överstiga en månad för beslutet. Om det inte längre finns skäl för Om det inte längre finns skäl för ett beslut om inhämtning av ett beslut om inhämtning av uppgifter, ska beslutet uppgifter, ska beslutet hävas av den ansökande myndig- ska underrättas om ett beslut om inhämtning av uppgifter enligt denna lag. Underrättelsen ska lämnas senast efter det att ärendet om inhämtning avslutades. Underrättelse enligt första stycket ska fullgöras av den ansökande myndigheten. Denna lag träder i kraft . 2018/19:86 Bilaga 6 Remissyttranden över delbetänkandet Datalagring – brottsbekämpning och integritet (SOU 2017:75) har lämnats av följande instanser. ombudsmän (), , Hovrätten för , , , , , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern, , , , , Säker- hetspolisen, , , , , Datainspektionen, Försvars- makten, , Statens inspektion för försvars- underrättelseverksamheten, , , , (), (), (), (, psykologi och socialt arbete), , , Diskriminerings- ombudsmannen, , Civil Rights Defenders, , Dataspelsbranschen, ECPAT , fri- och rättigheter, IFPI , IT&Telekomföretagen, , , , , (), , , , i , , och . Yttrande har också inkommit från The Business (BCC), (), , , , och (), () och . Följande instanser har inbjudits att yttra sig men avstått. (Svenska sektionen), , Internet, NetClean, Svenska avdelningen av , , , , , Net at , och . Förslag till lag om ändring i lagen (2003:389) om Härigenom föreskrivs att 6 kap. 16 a och 16 d §§ lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation ska ha följande lydelse. 2 kap. 1 § 2 kap. 1 § sådana uppgifter som avses i 20 § sådana uppgifter som avses i 20 § första stycket 1 och 3 som är nöd- första stycket 1 och 3 som är nöd- vändiga för att spåra och identifiera vändiga för att spåra och identifiera för kommunikationen, datum, tid- kommunikationen, datum, tidpunkt punkt och varaktighet för kom- och varaktighet för kommunika- munikationen, typ av kommunika- samt lokalisering av mobil kom- lokalisering av mobil kommunika- munikationens början och slut. tionens början och slut. Skyldigheten att lagra uppgifter Skyldigheten att lagra uppgifter behandlas vid telefonitjänst, med- och tillhandahållande av kapacitet nätanslutningspunkt samt vid inter- för att få internetåtkomst (an- lyckad uppringning gäller skyldig- heten att lagra uppgifter som som genereras eller behandlas. genereras eller behandlas. Den som är skyldig att lagra uppgifter enligt denna paragraf får uppdra åt någon annan att utföra lagringen. Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- delar närmare föreskrifter om vilka med stöd av 8 kap. 7 § regerings- uppgifter som ska lagras enligt formen meddela närmare före- skrifter om vilka uppgifter som ska lagras enligt denna paragraf. 1 Senaste lydelse 2012:127. Uppgifter som avses i 16 a § ska lagras enligt följande:– Uppgifter som genereras eller behandlas vid telefonitjänst och meddelandehantering via mobil nätanslutningspunkt ska lagras . Lokaliseringsupp- gifter ska dock endast lagras .– Uppgifter som genereras eller behandlas vid internetåtkomst ska lagras . Om upp- gifterna identifierar den utrustning där kommunikationen slutligt av- skiljs från den lagringsskyldige till den enskilda abonnenten ska de dock endast lagras i sex månader.Lagringstiden räknas från den dag kommunikationen avslutades.När lagringstiden löpt ut ska den lagringsskyldige genast utplåna uppgifterna. Om en begäran om ut- lämnande har kommit in innan lagringstiden löpt ut, ska den lag- ringsskyldige dock fortsätta lagra uppgifterna till dess att de lämnats ut. Efter utlämnandet ska upp- gifterna genast utplånas.Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regerings- formen meddela närmare före- skrifter om lagringstiden enligt första stycket. Uppgifter som avses i 16 a § ska lagras räknat från den dag kommunikationen avslut- ades. Vid utgången av ska den lagringsskyldige genast ut- plåna dem, om annat inte följer av andra stycket. Om uppgifter som avses i första stycket begärts utlämnade före utgången av den föreskrivna lag- ringstiden men uppgifterna inte har hunnit lämnas ut, ska den lagrings- skyldige lagra uppgifterna till dess så har skett och därefter genast utplåna de lagrade uppgifterna. Denna lag träder i kraft . 2Senaste lydelse 2012:127. 2018/19:86 Bilaga 7 2018/19:86 Bilaga 7 Förslag till lag om ändring i lagen (2012:278) om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2012:278) om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet dels att nuvarande 4–9 §§ ska betecknas 3–8 §§, dels att 2 § och de nya 3–5 §§ ska ha följande lydelse. Uppgifter får hämtas in om omständigheterna är sådana att 1.åtgärden är av särskild vikt för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet som innefattar brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , och 2.skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den som åtgärden riktar sig mot eller för något annat motstående intresse. Uppgifter får hämtas in om omständigheterna är sådana att åtgärden är av särskild vikt för att förebygga, förhindra eller upp- täcka brottslig verksamhet som innefattar 1.brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , 2.sabotage enligt 13 kap. 4 § , 3.kapning, sjö- eller luftfartssabotage eller flygplats- sabotage enligt 13 kap. 5 a § första eller andra stycket eller 5 b § första stycket , om brottet innefattar sabotage enligt 4 § samma kapitel, 4.brott mot medborgerlig frihet enligt 18 kap. 5 § , 5.spioneri, grov obehörig befattning med hemlig uppgift eller grov olovlig underrättelseverk- samhet mot , mot främ- mande makt eller mot person enligt 19 kap. 5 eller 8 §, 10 § andra stycket, 10 a § andra stycket eller 10 b § andra stycket , (2018:558) om hemligheter, om det finns anled- ning att anta att den brottsliga av eller understödjs av en främ- mande makt eller av någon som agerar för en främmande makts stycket lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall eller grovt brott enligt 6 § lagen (2010:299) om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning av- särskilt allvarlig brottslighet, 8. grov misshandel eller olaga 3 kap. 6 § 4 kap. 2 § i avsikt att påverka offentliga organ eller den som förmedling eller annan journalistik att vidta eller avstå från att vidta en åtgärd eller att hämnas en åtgärd. Uppgifter får bara hämtas in om skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den som åtgärden riktar sig mot eller för något annat motstående intresse. Beslut om inhämtning av upp- gifter fattas av åklagare vid rätten att fatta beslut om inhämt- ning till en annan anställd vid myndigheten som har den särskilda kompetens, utbildning och erfaren- het som behövs. Den som rätten att fatta beslut har delegerats till, får inte fatta beslut om inhämtning i sådan operativ verksamhet som han eller hon deltar i. 1 3 § upphävd genom 2019:000. 2018/19:86 Bilaga 7 I ett beslut om inhämtning av uppgifter ska det anges vilken brottslig verksamhet och vilken tid beslutet avser samt vilket telefon- nummer eller annan adress, vilken elektronisk kommunikationsutrust- ning eller vilket geografiskt område beslutet avser. Tiden får inte bestämmas längre än nödvändigt och får, när det gäller tid som infaller efter beslutet, inte överstiga en månad för beslutet. Om det inte längre finns skäl för ett beslut om inhämtning av upp- gifter, ska beslutet hävas. Säkerhets- och integritetsskydds- nämnden ska underrättas om ett beslut om inhämtning av uppgifter enligt denna lag. Underrättelsen ska lämnas senast efter det att ärendet om inhämtning avslutades. I ett beslut om inhämtning av uppgifter ska det anges vilken brottslig verksamhet och vilken tid beslutet avser samt vilket telefon- nummer eller vilken annan adress, vilken elektronisk kommunika- tionsutrustning eller vilket geo- grafiskt område beslutet avser. Tiden får inte bestämmas längre än nödvändigt och får, när det gäller tid som infaller efter beslutet, inte överstiga en månad för beslutet. Om det inte längre finns skäl för ett beslut om inhämtning av upp- gifter, ska beslutet hävas av den ansökande myndig- heten. Den ansökande myndigheten ska underrätta Säkerhets- och integri- tetsskyddsnämnden om ett beslut om inhämtning av uppgifter enligt denna lag. Underrättelsen ska läm- nas senast efter det att ärendet om inhämtning avslutades. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2017:718) om ändring i lagen (2012:279) om ändring i lagen (2012:278) om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet Härigenom föreskrivs att lagen (2017:718) om ändring i lagen (2012:279) om ändring i lagen (2012:278) om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelse- verksamhet ska ha följande lydelse. 3 § lagen (2012:278) om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelse- verksamhet ska upphöra att gälla vid utgången av . 2018/19:86 Bilaga 7 2018/19:86 Bilaga 8 Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet Datalagring vid brottsbekämpning – anpassningar till Enligt en lagrådsremiss har regeringen (Justitie- departementet) beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, 2.lag om ändring i lagen (2012:278) om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet, 3.lag om ändring i lagen (2017:718) om ändring i lagen (2012:279) om ändring i lagen (2012:278) om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelse- verksamhet. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om ändring i lagen om elektronisk kommunikation I 6 kap. 16 a § första stycket föreslås att ordet ”slutmålet” ändras till ”målet”. I författningskommentaren anges att syftet är att uppgift om slutmålet ”dvs. vilket nummer ett samtal styrts till” inte längre ska omfattas av lagringsskyldigheten, jfr 39 § 2 förordningen om elektronisk kommunikation. Uppgift om vilket nummer ett samtal vidarekopplats till ska alltså inte lagras. Detta bör uttryckligen anges i lagtexten. Lagrådet föreslår att ändringen i paragrafens första stycke inte genomförs. I stället bör paragrafen tillföras ett nytt tredje stycke av följande lydelse. För telefonitjänst gäller lagringsskyldigheten enligt första stycket inte uppgift om nummer som ett samtal styrts till. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. DOMSTOLENS DOM (stora avdelningen)