prop · H603130 · 2019-05-29 00:00:00 — Källa: bilaga 9 (grunddata från Tredje AP-fonden) Uppföljning av styrelsens avkastningsmål Tredje AP-fonden har ett långsiktigt realt avkastningsmål på Målet bedöms ge en bra balans mellan stabilitet i pensionssystemet på lång sikt och begränsa risken för värdefall i fondförmögen- heten på kort sikt. Av den högra delen av figur 5.7 framgår att fondens årliga avkastning efter kostnader var (2014– 2018), (2009–2018) och Detta innebär att Tredje AP-fonden uppnådde styrelsens långsiktiga avkastningsmål under samtliga nämnda perioder. Fondens avkastning efter kostnader har även varit högre än inkomstindex under samtliga nämnda perioder. Tredje AP-fondens förvaltningsmodell bygger på en investeringsfilosofi där risktagande, riskspridning, prognosförmåga, tidsdiversifiering och hållbarhet är utgångspunkter. Detta har genomförts genom dynamisk Syftet med modellen är att öka sannolikheten för att uppnå fondens övergripande målsättning genom att minska risken för stora Allokeringsprocessen inkluderar både lång- och medelfristiga beslut och fokus ligger på totalportföljens avkastning och Fonden fokuserar på allokering till riskklasser i stället för Varje riskklass representerar en viss underliggande risk som aktier, räntor och krediter etc. Förvaltningsmodellens särdrag möjliggör långsiktighet och flexibelt Styrelsen fattar beslut om exponeringsintervall för olika risk- Därefter har den verkställande direktören mandat att genomföra och förvalta portföljens risk inom de beslutade exponeringsintervallen. Genomförandet sker främst genom fondens betaportfölj och alternativa Skr. 2018/19:130 investeringar, men även inom kapitallösa mandat genom overlaystrukturer och placeringar i faktiska tillgångar inom dynamisk allokering. Tredje AP-fondens portfölj baserat på tillgångsslag bestod vid slut av aktier, räntebärande tillgångar och 25 pro- cent alternativa tillgångar. Motsvarande fördelning utifrån riskklasser är aktier, räntor, krediter, infla- tion och absolutavkastande strategier. minskade fonden allokeringen till aktier och ökade allokeringen till räntor och inflation . Förändringen beror delvis av att fonden beslutade att minska risken i portföljen, men också av värdeutvecklingen på de underliggande innehaven. Figur 5.9 Tredje AP-fondens faktiska tillgångsallokering Tredje AP-fondens faktiska tillgångsallokering 20011–2018 % av totala tillgångar Tredje AP-fonden2; = SEK miljarder Marknadsvärde baserad på tillgångsslag Marknadsvärde baserad på riskklasser (TAA etc.) (exkl, tillväxt- 2 2010 skedde en övergång från tillgångsallokering till allokering enligt riskklass; 3 Allokering baserad på riskklass enligt förvaltningsmodell 4 Inom övrig exponering ingår bland annat upparbetade resultat från valutaexponering, försäkringslänkade tillgångar samt divergerande- och makrostrategier; 5 Inflation utgörs av realränteobligationer samt investeringar i skog, jordbruk, infrastruktur och fastigheter; 6 Uppdelningen mellan räntor och krediter fastställdes , Krediter består huvudsakligen av bostads- och företagsobligationer, redovisas därför den sammanlagda allokeringen och och framåt visas den uppdelade ; 7 Alternativa investeringar () består av fastigheter och skog (), private equity och infrastruktur () samt försäkringsrisker () 8 Allokering till aktier 1 p.e. högre än rapporterat på grund av inkludering av valutahedge om miljarder, detta påverkar således även allokering till valuta med -1 p.e. KÄLLA: Tredje AP-fonden; McKinsey-analys Källa: bilaga 9 (grunddata från Tredje AP-fonden) Tredje AP-fondens interna kostnader (rörelsekostnader) uppgår har de interna kost- naderna totalt ökat som storleken på internt förvaltat kapital ökat . förvaltning från till av totalportföljen. ska vara möjligt har den interna kompetensen stärkts på de områden som vald förvaltningsstrategi kräver. från vid ingången av 2014 till 341 miljarder vid utgången av 2018. Marknadsinformationstjänster utgör en växande del av administrations- kostnaderna dels som en följd av ökade regleringar och rapporteringskrav på finansmarknaden, dels som en följd av bristande konkurrens inom 2018/19:130 marknadsinformationsområdet. Dessa kostnader påverkas också starkt av kronans värde i förhållande till andra valutor, främst den amerikanska dollarn. i relation till fondkapitalet har rörelsekostnaderna minskat från 2018. De externa förvaltningskostnaderna har minskat och sedan föregående år. Främsta anledningen till detta är att den externa förvaltningens inriktning har förändrats. Avgifterna för externa mandat är baserade på förvaltad volym, men beror också på geografisk marknad och om förvaltningen är aktiv eller passiv. Externa förvaltningskostnader är också mycket känsliga för kronans värde i förhållande till utländska valutor. Förutom förvaltningskostnader för externa mandat innehåller externa förvaltningskostnader kostnader för bl.a. depåtjänster och hantering av säkerheter. I förhållande till totalt fondkapital uppgick de externa för- valtningskostnaderna till jämfört . De totala kostnaderna, dvs. externa och interna förvaltningskostnader, har minskat . som andel av förvaltat kapital innebär detta en minskning från till . Tredje AP-fondens kostnader och antal anställda Källa: Tredje AP-fondens årsredovisningar För att hålla de administrativa kostnaderna på en låg nivå samarbetar Första–Fjärde AP-fonderna genom ett särskilt samverkansråd. Rådet tillser ett gott samarbete inom områden där kostnadsfördelar kan erhållas, t.ex. gemensamma upphandlingar. Tredje AP-fonden deltar i det kanadensiska företaget kostnadsbenchmarking för att utvärdera sin kostnadseffektivitet. Exklusive prestationsbaserade arvoden. visar att Tredje AP-fonden, vid den senaste tillgängliga analysen 2017, hade lägre kostnader än snittet för jämförelsegruppen . Jämförelsegruppen bestod av 18 internationella fonder med liknande uppdrag och storlek. Fonden arbetar löpande med att säkra kostnadseffektivitet genom omförhandlingar av avtal och genom att bygga kompetens internt så att extern expertis i mindre utsträckning behöver anlitas. Tredje AP-fonden bedömer att välskötta bolag, som hanterar såväl klimatfrågan som sociala frågor på ett ansvarsfullt sätt, ger högre riskjusterad avkastning. Fonden har under en följd av år ökat närvaron på svenska årsstämmor. Sammantaget röstade fonden under stämmosäsongen 2018 på 70 ordinarie årsstämmor. Förutom ordinarie årsstämmor deltog fonden även på ett antal extrastämmor. Eftersom antalet stämmor ökat har också det totala antalet agendapunkter som fonden röstat på ökat jämfört med (1 800 jämfört med 1 600 året innan). Fonden har genom sin närvaro och aktiva röstning i ett 70-tal bolag täckt av marknadsvärdet på den svenska aktieportföljen. I det internationella ägarstyrningsarbetet samverkar AP-fonderna via AP-fondernas etikråd och med andra stora kapitalförvaltare för att öka påtryckningskraften. I fondens egna bolagsdialoger ligger fokus på ett antal principiella ägarfrågor som styrelsens sammansättning, omfattningen på emissions- mandat samt ersättningsprogram som inte lever upp till fondens krav. Fonden har även lyft frågor om bolagens klimatbelastning. Att bolagen bör utveckla en egen klimatstrategi, att de ska mäta och redovisa sitt koldioxidavtryck samt att de ska anpassa och utveckla sin verksamhet för att minska sin klimatpåverkan. Hållbarhetsfrågorna är en integrerad del av fondens förvaltning och ska vara förenliga med det långsiktiga uppdraget att skapa största möjliga nytta för den statliga inkomstpensionen. Olika aspekter om miljö, sociala frågor, bolagsstyrningsstyrning och affärsetik inkluderas i investeringsbesluten. Fonden för dialoger med bolagen, ägare och övriga intressenter samt deltar i olika nationella och internationella initiativ som främjar god bolags- styrning. Tredje AP-fondens klimatstrategi är att ha tydliga hållbarhetsmål för portföljen. Fonden beslutade om fyra hållbarhetsmål 2014 för perioden fram till och med utgången av 2018. Fokus låg på klimatbelastningen och målen var satta för att sänka koldioxidavtrycket i portföljen, att öka investeringarna i gröna obligationer och andra hållbarhetsinvesteringar samt att fastighetsinnehaven med i spetsen ska leda utvecklingen av hållbarhetsarbetet i den svenska fastighetsmarknaden. På det sättet förväntas fondkapitalet få störst genomslag. Målen har uppnåtts 2018 och det innebär att fondens koldioxidavtryck har halverats , att investeringar i gröna obligationer uppgick till och hållbarhetsinvesteringar som helhet till . blev rankad som nummer ett i och som det nionde mest hållbara fastighetsbolaget i världen inom segmentet kontor av Sustainable Benchmark. Fonden har beslutat att sätta upp nya 2018/19:130 liknande mål som innebär att fondens tillgångsportfölj ska bidra till att minska risken för global uppvärmning. Tredje AP-fonden följer rekommendationer när det gäller uteslutning av enskilda bolag i enlighet med konventionsgrunden dvs. brett förankrade beslut i . I övrigt utgör inte uteslutning en enskild strategi utan hållbarhetsanalys är en del av underlaget i förvaltningsbesluten. Tredje AP-fondens kontrollfunktioner består av riskkontrollfunktionen och funktionen för regelefterlevnad. Dessa funktioner är oberoende i förhållande till kapitalförvaltningen. Riskkontrollfunktionen utgörs av avdelningen riskkontroll och avkastningsanalys och består av nio medarbetare. Avdelningen ansvarar för analys, uppföljning och kontroll av fondens risker, avkastning och limitervärdering av portföljen samt fondens affärssystem och risksystem. Chefen för avdelningen rapporterar till fondens risk- och administrationschef. Risk- och administrationschefen rapporterar till den verkställande direktören samt till styrelsen vid behov och utgör informationskanal för riskrapportering till styrelsen. Fonden har en riskkommitté som sammanträder en gång där både riskkontroll och compliance är föredragande. behandlar fondens samtliga risker, motparter, nya investeringar, instrument, mandat, incidenter, exponeringar, operativ riskanalys och bereder riskfrågor för revisionsutskottet och styrelsen. I riskkommittén ingår den verkställande direktören, risk- och administrationschefen, chefen för riskkontroll, chefen för regelefterlevnadsfunktionen, investeringschefen samt cheferna inom kapitalförvaltningen. Riskkontrollfunktionen har även genom risk- och administrationschefen en bevakningsfunktion i fondens allokeringskommitté. Chefen för regelefterlevnadsfunktionen rapporterar till den verkställande direktören och till styrelsen. Fonden har som del av kontrollverksamheten en extern internrevision () där styrelsens revisionsutskott avropar internrevision för olika områden inom fonden. Regeringens bedömning: har hanterat nettoflödet mellan in- och utbetalningarna i inkomstpensionssystemet som avsett. Fonden har genererat avkastning som bidrar till inkomstpensions- systemets långsiktiga finansiering och har arbetat aktivt med hållbarhetsfrågor. Sammantaget har infriat regering- ens förväntningar på fonden. Skälen för regeringens bedömning överförde till inkomst- pensionssystemet. Fonden har därmed bidragit till att hantera det under- skott som uppstår när summan av inbetalda pensionsavgifter är lägre än summan av utbetalda pensioner. Netto uppgår fondens ackumulerade överföringar till . Fjärde AP-fondens genomsnittliga årliga avkastning har uppgått till , vilket överstiger inkomstindex som ökat . Fonden har därmed bidragit till inkomstpensionssystemets långsiktiga finansiering. uppgick fondens avkastning till -0,efter kostnader, vilket motsvarar en avkastning efter kostnader på -0,. På hållbarhetsområdet har fonden varit en pionjär inom lågkoldioxidstrategier i syfte att sänka klimatrisken i tillgångarna. Fonden var även en av grundarna till Portfolio Decarbonization Coalition. avyttrade fonden innehav med väsentlig verksamhet inom termiskt kol och oljesand samt även innehav i bolag kopplade till moderniseringar och uppgraderingar av kärnvapen. rankades fonden främst i en internationell analys av världens 100 största pensionsfonder med avseende på deras arbete med klimatrisker. -5,1 -4,9 -6,6 -7,4 -6,8 -0,5 -7,3 -0,1 -0,2 Källa: Fjärde AP-fondens årsredovisningar Fjärde AP-fondens resultat efter kostnader uppgick till -0,5 miljarder -0,. 2018/19:130 inkomstpensionssystemet. Sammantaget minskade fondkapitalet med till . I figur 5.10 redovisas Fjärde AP-fondens totala avkastning efter kostnader . Som framgår av figurens högra del uppgick den genomsnittliga avkastningen efter kostnader till –2018, vilket kan jämföras med inkomstindex som i genomsnitt ökat . Figur 5.10 Fjärde AP-fondens totala avkastning Fjärde AP-fondens totala avkastning 20011–2018 Total nominell avkastning efter kostnader; Procent Avkastning 20011–2018 -4,4 -0,7 -0,2 -17,0 -20,9 Riskjusterad avkastning (sharpekvot5) 20011–2018 2 Fjärde AP-fondens medelsiktiga målsättning är real avkastning (uppdaterat från 4,real avkastning fram ) 3 Provisions- och rörelsekostnader som andel av genomsnittet av årets ingående och utgående marknadsvärde (2001 baserat enbart på utgående marknadsvärde) 4 Likvidportföljen omfattar placeringstillgångar exkl. investeringar i alternativa tillgångar, inkl. PE och fastigheter, samt högavkastande räntebärande tillgångar 5 Sharpekvot för den totala portföljen, inklusive noterade samt onoterade tillgångar. Sharpekvoten baseras på årlig avkastning före kostnader, 12 månaders svensk skuldväxel för 2001-10, 2-årig svensk statsobligation för 2011-13, 1-årsnod på svenska staten-kurvan (YCGT0021) för 2014-18 samt antagande 6 Avviker från redovisad sharpekvot om 2,8 7 Avviker från redovisad sharpekvot drivet av skillnader mellan beräkning över kalenderår respektive 8 Inkomstindex från första KÄLLA: ; ; SCB; McKinsey-analys Källa: bilaga 9 (grunddata från , och ) uppgick fondens totala avkastning till -0,före kostnader. Största positiva bidraget till avkastningen gav reala tillgångar och valuta (1,), medan globala aktier bidrog negativt till avkastningen med -3,. Av nedre delen av figur 5.10 framgår att totalportföljens genomsnittliga årliga riskjusterade avkastning (mätt med en s.k. sharpekvot) var 0,6 –2018, 1,3 –2018 och 1,3 –2018. var sharpekvoten negativ. Detta beror på att fonden hade en negativ avkastning . Sharpekvoten anger hur mycket avkastning fonden genererat i förhållande till den risk som tagits . har ändrat definitionen av vad som ingår i den aktiva avkastningen. ingick förvaltning inom noterade tillgångsslag, avkastning från overlaymandat och allokeringseffekter. Åren 2008–2011 ingick avkastningen från overlaymandat men avkastningen från allokeringseffekter exkluderades, som noterade tillgångsslag ingick om de hade en investerings- horisont på 0–. Åren 2012–2017 ingick resultatet från den taktiska förvaltningen, vilket inkluderade förvaltning inom tillgångsslag med en Skr. 2018/19:130 investeringshorisont på 0–samt avkastning från overlaymandat. 2018 definieras den aktiva avkastningen som resultatet från den operativa förvaltningen, vilket inkluderar förvaltning inom tillgångsslag med en investeringshorisont på 0–samt avkastningen från overlaymandat. Om man tar hänsyn till ovanstående förutsättningar har Fjärde AP- fondens genomsnittliga aktiva årliga avkastning före kostnader varit sedan start (2001–2018), (2009–2018) och (2014–2018). var den aktiva avkastningen Det var framför allt reala tillgångar (1,) som bidrog positivt till den aktiva avkastningen, men även globala aktier och svenska aktier bidrog positivt (0,). Fjärde AP-fondens aktiva avkastning 2001–2018 Fjärde AP-fondens aktiva avkastning 20011–2018 Årlig aktiv avkastning före kostnader; Procent2 Utveckling aktiv avkastning 20011– 2018 -0,3 -0,2 -0,5 -0,5 -1,1 -1,2 Aktiv avkastning per tillgångsslag 2018 -0,1 -0,4 -0,1 Definition av aktiv avkastning ▪Resultat från operativa förvaltningen –Förvaltning inom tillgångsslag med investeringshorisont <10 år –Avkastning från overlaymandat ▪Resultat från den taktiska 2008-11 (tydligare aktiva mandat): ▪Förvaltning inom noterade tillgångs- slag med investeringshorisont 0-1 år ▪Förvaltning inom noterade tillgångsslag 2 Genomsnitt (aritmetiskt medelvärde) av den dagliga aktiva avkastningen KÄLLA: ; McKinsey-analys Källa: bilaga 9 (grunddata från ) Uppföljning av styrelsens avkastningsmål har som mål att totalavkastningen på lång sikt ska uppgå till realt i genomsnitt. Målet är utformat utifrån en sammantagen bedömning av förväntad avkastning, lämplig risknivå och vad som krävs för att pensionssystemets tillgångar och skulder ska vara i balans . Det långsiktiga målet kompletteras med ett medelsiktigt mål på realt i genomsnitt för den kommande tioårsperioden. Det medelsiktiga målet är lägre än det långsiktiga, då fonden anser det vara svårt att bibehålla en hög avkastning över den kommande tioårsperioden givet förväntad marknadsutveckling. Målet för aktiv avkastning uppgår till utvärderat mot en referensportfölj av marknadsindex. Av den högra delen av figur 5.10 framgår att fondens årliga genomsnittliga nominella avkastning efter kostnader var under den senaste femårsperioden (2014–2018), (2009–2018) och sedan start (2001–2018). Detta innebär att Fjärde AP-fondens avkastning uppnådde styrelsens långsiktiga avkastningsmål under samtliga nämnda perioder. Fondens avkastning efter kostnader har även varit högre än inkomstindex under samtliga nämnda perioder. har fortsatt genomförandet av den uppdaterade investeringsfilosofin och portföljstrukturen för att stärka helhetssynen på portföljen, för ökad långsiktighet och bredare risktagande i förvaltningen. Investeringsfilosofin bygger på möjligheten att vara en långsiktig investerare som kan hantera kortsiktig volatilitet och bära illikviditet när det bedöms långsiktigt gynnsamt. Fonden integrerar hållbarhetsaspekter i förvaltningen för en bättre hantering av risker och möjligheter samt använder aktiv ägarstyrning för att trygga tillgångars värde. Fjärde AP-fondens förvaltningsstruktur tar tillvara möjligheten att investera med flera tidshorisonter. Över en långsiktig horisont görs en analys av pensionssystemets åtaganden samt förväntad avkastning. Baserat på denna analys fastställer styrelsen ett långsiktigt avkastningsmål som visar vilken avkastning som krävs för att ska uppfylla uppdraget i pensionssystemet samt ett riskutrymme i form av intervall för aktieandel, valutaexponering och duration i ränteportföljen. Kombinationen av att inkomstpensionssystemet har en mer robust finansiell ställning än vid starten och Fjärde AP-fondens bedömning om lägre förväntad marknadsavkastning framöver, gör att fonden har reviderat det långsiktiga målet från tidigare realt i genomsnitt till realt . En analys av marknadsförutsättningarna i ett medelsiktigt perspektiv leder till att en referensportfölj av marknadsindex och ett riskutrymme för förvaltningen fastställs av styrelsen. På grund av den låga förväntade avkastningen har fonden kompletterat det långsiktiga målet med ett medelsiktigt mål på realt i genomsnitt för den kommande tioårsperioden. Innebörden av detta är att efter en inledande lågavkastningsmiljö så sker en normalisering där en real avkastning något återigen ska vara möjlig, för att i genomsnitt uppnå det långsiktiga avkastningsmålet. Tillgångsportföljen förvaltas därefter med en helhetssyn där samtliga investeringar beaktas sammantaget. Målet för förvaltningen är en avkast- ning som överstiger referensportföljen med en procent mätt . Fjärde AP-fondens portfölj bestod vid slut av aktier, räntebärande tillgångar och alternativa tillgångar (huvudsakligen fastigheter). Jämfört med föregående årsskifte har andelen svenska aktier och globala aktier i utvecklade marknader minskat medan tillväxtmarknadsaktier har ökat , andelen räntor ökat och andelen alternativa tillgångar (inklusive fastigheter) ökat . Figur 5.12 Fjärde AP-fondens faktiska tillgångsallokering Fjärde AP-fondens faktiska tillgångsallokering 20011–2018 % av totala tillgångar Fjärde AP-fonden2; = SEK miljarder Marknadsvärde baserad per tillgångsklass -3,2 -2,0 2 Den faktiska allokeringen 3 Tillgångsallokeringen till fastigheter samt andra alternativa tillgångar 2012 är ej helt jämförbar med 2011 då fastighetsinvesteringar motsvarande miljoner klassificerades om från alternativa tillgångar till fastigheter /12 4 Skiljer sig från årsredovisningen () då enbart inkluderat räntebärande från den taktiska portföljen (dvs. ej inkluderat kassa) 5 Fonden har bytt portföljstruktur och system vilket medför svårigheter i direkt jämförelse av tillgångsallokering från 2001-2018 6 visas tillgångsallokering enligt både tidigare och nuvarande förvaltningsstruktur och system KÄLLA: ; McKinsey-analys Källa: bilaga 9 (grunddata från ) har Fjärde AP-fondens kostnadsnivå, mätt som andel av genomsnittligt förvaltat kapital, legat stabilt på 0,10–0,. En internationell kostnadsjämförelse som utförs av visar att var Fjärde AP-fondens kostnadsnivå lägre än för jämförbara internationella pensionsfonder. (2013–2018) har kapitalet ökat med i genomsnitt . De interna kostnaderna har ökat med i genomsnitt . En väsentlig andel av fondens kostnader är kopplade till ökningen av förvaltat kapital (såsom externa förvaltningsarvoden) samt att flera kostnader faktureras i annan valuta och har därför ökat till följd av kronförsvagningen. De mest betydande kostnadsposterna – personalkostnader och it-kostnader – uppvisar dock både en fallande ökningstakt i förhållande till föregående femårsperiod (2012–2017). Externa förvaltningskostnader har ökat som ett medvetet strategival för att ytterligare bredda och förbättra portföljens avkastningspotential. Fonden arbetar löpande och aktivt med kostnadseffektivitet, såsom fortsatt ökad andel intern förvaltning, översyn av systemstöd och informationstjänster, rationalisering av antal kreditvärderingsinstitut och en översyn av indexkostnader. innebär ändrade regler för AP-fonderna en ökad ambitionsnivå när det gäller förvaltning och hållbarhet. Det förväntas öka behovet av resurser framöver. Fjärde AP-fondens kostnader och antal anställda Källa: Fjärde AP-fondens årsredovisningar har genomfört förstärkningar i investerings- organisationen, b.la. genom ökade resurser till enheterna Strategisk Allokering & kvantitativ analys samt till Alternativa investeringar. rekryterades en ny CFO samt chef för investeringar. Fonden formaliserade även en strategisk HR-funktion på stabsnivå. fokuserar på att integrera hållbarhet i förvaltningen av tillgångarna för att minska risker i investeringarna och fånga avkastningspotential. Fonden arbetar aktivt med lågkol- dioxidstrategier för att sänka klimatrisken i tillgångarna och var också en av grundarna till Portfolio Decarbonization Coalition. har fonden fortsatt att utveckla sitt arbete inom fokusområdet miljö. Fonden har arbetat aktivt för att minska koldioxidexponeringen i den globala aktieportföljen genom avyttringar av bolag med väsentlig exponering mot termiskt kol och oljesand samt genom löpande utveckling av fondens lågkoldioxidstrategier. Fonden arbetar även för att bredda definitionen av resurseffektivitet utöver koldioxid- exponering. Fonden har genomfört ett arbete med klimatscenarioanalys och analys av hållbarhetstrender för att stärka kunskapen i organisationen och identifiera tematiska hållbarhetsinvesteringar. Bland annat gjordes investeringar i fonder som utvecklar marknaden för gröna obligationer i tillväxtländer samt i onoterade tillväxtbolag fokuserade på omställning till ett hållbart samhälle. Fonden beslutade även om att avyttra innehav i bolag med verksamhet kopplad till modernisering och uppgradering av kärnvapen. är fonden investerare i, men även aktiv för att Exklusive prestationsbaserade arvoden. utveckla, marknaden för gröna obligationer när de svarar på fondens krav Skr. 2018/19:130 på lönsamhet och hållbarhet.