prop · H60352 · 2019-02-26 00:00:00 — Intervjuer har skett med personer från olika delar av organisationen, ansvariga chefer, utvecklare av it-system, stödhandläggare och företrädare för utvärderingssekretariatet vid . Uppgifter från om fördelningen av budgeten har analyserats, liksom en rad interna dokument från myndigheten. Även dokumentation från den s.k. övervakningskommittén för det svenska landsbygdsprogrammet har studerats. Då en stor del av landsbygdsprogrammets genomförande sker på någon av de 25 stödmyndigheterna har intervjuer genomförts med totalt åtta representanter från de tre sektorsinriktade stödmyndigheterna , och . Intervjuer har även genomförts vid länsstyrelserna i , , och . Vid intervjuerna på de fyra länsstyrelserna har totalt tolv personer intervjuats, såväl chefer som handläggare. Dessa länsstyrelser har valts för att representera olika geografiska och storleksmässiga förutsättningar. En enkät skickades till samtliga länsstyrelser (se bilaga 2). Enkäten grundade sig i en analys av samtliga myndigheters årsredovisningar och handlingsplaner för genomförandet av landsbygdsprogrammet. Enkäten ställdes till länsstyrelserna för att stämma av den bild av handläggningen m.m. som framkommit i intervjuerna med fyra länsstyrelser och i dokumentstudierna. Enkäten har inte riktats till övriga stödmyndigheter eftersom företrädare för samtliga har intervjuats. För att få en förståelse för landsbygdsprogrammets regionala förankring har intervjuer med elva representanter från två regionala partnerskap genomförts i och . 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av projektledaren och projektmedarbetarna . Två referenspersoner har varit knutna till projektet och gett synpunkter på såväl ett granskningsupplägg som ett utkast till granskningsrapporten: •Erik , professor emeritus vid land vid SLU och vid •Rebecca Milestad, docent i miljöstrategisk analys och avdelningschef för hållbarhetsstudier vid KTH. Företrädare för (), , länsstyrelserna, , och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till granskningsrapporten. I kapitel 2 beskrivs kortfattat regler och mål för landsbygdsprogrammet på EU- nivån samt medelsfördelning, utformning och genomförandeorganisation gällande det svenska landsbygdsprogrammet. Rapporten följer i övrigt de tre granskningsfrågorna. Den första frågan, huruvida val av åtgärder och fördelning av medel gett förutsättningar för att nå landsbygdsprogrammets mål på ett effektivt sätt, behandlas i kapitel 3. Den andra frågan, huruvida regeringen och säkerställt att relevant information om resultat och måluppfyllelse i programmet tas fram och används, behandlas i kapitel 4. Den tredje frågan, huruvida regeringen och gett myndigheterna förutsättningar för en effektiv handläggning av stödärenden, behandlas i kapitel 5. samlade bedömning och rekommendationer redovisas i rapportens inledande avsnitt, Sammanfattning och rekommendationer. I bilaga 1 finns en ordlista, i bilaga 2 en sammanställning av svar på enkät till länsstyrelserna och i bilaga 3 en översikt över unionsprioriteringar, fokusområden, åtgärder och delåtgärder. R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E Utformningen av det svenska landsbygdsprogrammet styrs dels av mål och regler på EU-nivån, dels av svenska politiska prioriteringar och beslut om fördelningen av medel. Mål och regler på EU-nivån beskrivs i de inledande avsnitten i detta kapitel. Därefter följer en beskrivning av arbetet med att ta fram det svenska landsbygdsprogrammet och hur detta arbete förhöll sig till förhandlingar och beslut på EU-nivån. Kapitlet avslutas med en beskrivning av genomförandeorganisationen i . 2.1Landsbygdsprogrammen är en del av EU:s jordbrukspolitik De nationella landsbygdsprogrammen är en del av EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Förutom stöd till landsbygdsutveckling består den gemensamma jordbrukspolitiken även av inkomststöd till lantbrukare, främst s.k. gårdsstöd som betalas ut per hektar jordbruksmark som hålls i brukningsbart skick. Insatser inom medlemsländernas landsbygdsprogram finansieras delvis med medel från för landsbygdsutveckling (Ejflu), dels med nationell medfinansiering. Utformningen av de nationella landsbygdsprogrammen styrs av , med visst handlingsutrymme för medlemsländerna att välja inriktning och fördelning av medel. De nationella landsbygdsprogrammen godkänns av och avser sjuåriga programperioder. Den nu pågående programperioden avser åren 2014–2020. Inom ramen för landsbygdsprogrammen kan lantbrukare få stöd för att täcka de merkostnader som olika miljöåtgärder innebär, t.ex. för att anlägga våtmark eller lägga om till ekologisk produktion. Vidare kan företag på landsbygden få stöd för investeringar eller kompetensutvecklingsinsatser som bidrar till att uppfylla landsbygdsprogrammets mål. Utöver stöd till enskilda företag, kan programmet också stödja projekt där nyttan kommer flera till del och skapar förutsättningar för utveckling. Ett exempel är stöd för bredbandsutbyggnad på landsbygden.21 2.2 Regler och mål på EU-nivån De nationella landsbygdsprogrammens ramar bestäms av EU och regleras genom EU-lagstiftning. och rådets gemensamma förordning för ESI- fonderna fastställer vad som gäller för samtliga program som finansieras av 21Näringsdepartementet, EU:s framtida jordbrukspolitik, Ds 2018:10. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N fonderna.22 Utöver den gemensamma förordningen finns ytterligare EU- förordningar för jordbruks- och landsbygdsutveckling, t.ex. Ejflu-förordningen.23 Därutöver fastställer genomförandeförordning mer detaljerade regler för genomförandet av de nationella landsbygdsprogrammen.24 Förordningarna definierar t.ex. i detalj vilka åtgärder medlemsländerna kan välja att låta ingå i de nationella programmen, vilka villkor som behöver uppfyllas för respektive åtgärd och hur åtgärderna ska genomföras. Förordningarna anger också hur uppföljning och utvärdering ska gå till. I kompletteras EU- förordningarna med förordningen om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder (2015:406). 2.2.1 En ny strategisk ram för programperioden Inför programperioden –2020 fanns en ambition på EU-nivå att förenkla regelverket för ESI-fonderna och att i högre utsträckning än tidigare samordna fonderna.25 Genom den gemensamma förordningen inrättades en ny strategisk ram för genomförandet av programmen som syftade till att öka programmens resultatinriktning och samordning mellan fonderna.26 Den gemensamma förordningen ska tydligt koppla ESI-fonderna till den övergripande 2020-strategin. Utifrån 2020-strategin har EU fastställt elva tematiska mål som är avsedda att närmare styra användandet av medel från ESI-fonderna.27 Medlemsländerna har därefter i dialog med EU- kommissionen valt vilka mål som ska prioriteras i det egna landet.28 22Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006. 23Förordning (EU) nr 1305/2013 och och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008. 24Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 808/2014 av om regler för tillämpningen av och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu). 25Tillväxtverket, Utvärdering av ESI-fondernas genomförandeorganisationer i , rapport nr 0223, . 26Artikel 10 i förordning (EU) nr 1303/2013 samt bilaga 1 till denna förordning. 27Förordning (EU) nr 1303/2013. Se även figur 1. 28Näringsdepartementet, och Landsbygdsdepartementet, Partnerskapsöverenskommelsen. R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E De tematiska mål som medlemsländerna valt läggs fast i en s.k. partnerskapsöverenskommelse mellan respektive medlemsland och EU- kommissionen.29 I partnerskapsöverenskommelsen ska det europeiska perspektivet, med EU 2020-målen i förgrunden, länkas ihop med det nationella perspektivet baserat på respektive medlemslands utmaningar och förutsättningar. Varje partnerskapsöverenskommelse ska godkännas av innan den kan träda i kraft. Förutom de övergripande målen för 2020-strategin och de tematiska målen för ESI-fonderna finns tre övergripande mål för EU:s landsbygdspolitik: 1)främja jordbrukets konkurrenskraft, 2) säkerställa hållbar förvaltning av naturresurser och klimatåtgärder samt 3) uppnå en balanserad territoriell utveckling av ekonomier och samhällen på landsbygden. De övergripande målen ska styra de nationella programmen genom sex gemensamma unionsprioriteringar för landsbygdsutveckling.30 Medlemsländerna ska välja minst fyra av prioriteringarna.31 Figur 1 nedan ger en översikt över målen på EU-nivå som är styrande för utformningen av medlemsländernas landsbygdsprogram. 2013/14:218, Partnerskapsöverenskommelsen, se även , och Landsbygdsdepartementet (2014) och prop. 2015/16:1, utgiftsområde 23, bet. 2015/16:MJU2, rskr. 2015/16:110. 30Artikel 5 i förordning (EU) nr 1305/2013. De sex prioriteringarna är: 1. Kunskap och innovation. Livsmedelskedjan och djurvälfärd. Resurseffektivitet och klimatomställning. Social och ekonomisk utveckling på landsbygden. 31Artikel 5 i förordning (EU) nr 1305/2013. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 1 beskrivning av EU:s mål för 2020-strategin och för landsbygdsutveckling av 20–64-åringar ska ha ett arbete av EU:s BNP (off. Och privata tillsammans) ska investeras i FoU/Innovation •Utsläppen av växthusgaser lägre än 1990 (eller om förutsättningarna är de rätta) •20 % av energin från förnybara energikällor •20 % ökning av energieffektiviteten •minska avhopp från skolan till •minst av 30–34-åringar avslutad utbildning på högskolenivå Fattigdom/social utslagning minst 20 miljoner färre människor i, eller i riskzonen för, fattigdom och social utestängning 1.Stärka forskning, teknisk utveckling, innovation 2.Öka tillgång till informations- och kommunikationsteknik 3.Ökad konkurrenskraft i SME, 5.Anpassning, riskförebyggande, riskhantering i samband 7.Främja hållbara transporter och infrastruktur 9.Främja social utveckling och Investera i utbildning, kompetens och ett livslångt lärande 1.Horisontell prioritering: Främja kunskapsöverföring och innovation inom jord- och skogsbruk på landsbygden 2.Förbättra lönsamheten och konkurrenskraft i alla typer av jordbruksföretag och i alla regioner, samt främja innovativ jordbruksteknik och hållbart skogsbruk 3.Förbättra djurvälfärd, riskhantering i jordbruket och organisationen av livsmedelskedjan inklusive bearbetning och marknadsföring av jordbruksprodukter 4.Återställa, bevara och främja ekosystem kopplade till jord- och skogsbruk 5.Främja resurseffektivitet och stödja övergången till en koldioxidsnål och klimattålig ekonomi inom jordbruket 6.Främja social utveckling, bekämpa fattigdom och skapa ekonomisk utveckling på landsbygden kapaciteten och effektiviteten i Källa: Länsstyrelsernas regionala handlingsplaner för genomförandet av landsbygdsprogrammet. R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E Till varje unionsprioritering för landsbygdsutveckling finns tillhörande fokusområden. Sammanlagt finns det 18 fokusområden som beskriver olika delar av prioriteringarna mer detaljerat.32 Medlemsländerna har möjlighet att välja vilka fokusområden som ska ingå i de nationella landsbygdsprogrammen. Ejfluförordningen specificerar vidare vilka åtgärder och delåtgärder som ska kopplas till de olika fokusområdena.33 Fokusområden, åtgärder och delåtgärder presenteras i sin helhet i bilaga 3. Åtgärderna ska via fokusområdena bidra till att en eller flera av unionsprioriteringarna nås.34 De olika stöd som lantbrukare och andra aktörer kan ansöka om delas i Ejfluförordningen in i ett 20-tal olika åtgärder. Exempel på åtgärder är kompetensutveckling, rådgivning, investeringsstöd till jordbruk (exempelvis till djurstallar och dylikt) samt ersättning till miljövänligt jordbruk och omställning till ekologisk produktion. 2.3 Det svenska landsbygdsprogrammet Det övergripande målet för det svenska landsbygdsprogrammet 2014–2020 är att bidra till 2020-strategin om smart hållbar tillväxt för alla. Det innebär ett konkurrenskraftigt och miljöanpassat näringsliv i hela landet.35 Landsbygdsprogrammet är strukturerat i enlighet med kraven i utifrån de sex unionsgemensamma prioriteringarna för landsbygdsutveckling. 2.3.1 Fördelningen av medel i programmet Det svenska landsbygdsprogrammet omfattar . Huvuddelen av medlen, , läggs på unionsprioritering 4 som omfattar olika miljöersättningar och ersättningar för ekologisk produktion. har fördelats till unionsprioritering 6 som avser åtgärder för landsbygdsutveckling, där utbyggnad av bredband står för den enskilt största budgetposten. Unionsprioritering, 1 kunskapsöverföring och innovation, är en s.k. horisontell prioritering och har ingen egen budget. Medlens fördelning på unionsprioriteringarna framgår av diagram 1 nedan. 32Artikel 5 i förordning (EU) nr 1305/2013. 33Åtgärder och delåtgärder som är möjliga att välja finns i artikel 14–44 i förordning (EU) nr 1305/2013 samt i bilaga VI till denna förordning. 34Artikel 13 i förordning (EU) nr 1305/2013. 35Regeringens webbplats, , hämtad . 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 1 Fördelningen av medel det svenska landsbygdsprogrammet 2014–2020 Källa: , Data över fördelad budget för landsbygdsprogrammet 2014–2020, mottaget från . 2.4 Utformningen av landsbygdsprogrammet Arbetet med att ta fram det svenska landsbygdsprogrammet för perioden – 2020 och förbereda dess genomförande ägde i stora delar rum parallellt med att förhandlades och beslutades. Förberedelserna på nationell nivå var ofta beroende av att beslut fattades på EU-nivå. Figuren nedan illustrerar när i tiden olika delar av förberedelserna genomfördes på EU-nivå och i . R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E Figur 2 Tidslinje för att illustrera programutformningen avseende perioden –2020 Kommissionens meddelande om den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP/GJP) -förslag på rådsförordning Beslut om bl.a. förordning om stöd för landsbygdsutveckling Kommissionen skickar 333 frågor om landsbygdsprogrammet till att ta fram tekniskt Nationell swot-analys tas fram Uppdrag om förhandsutvärdering till Uppdrag om regionala handlingsplaner Skrivanvisningar till länsstyrelserna från Regeringen lämnar över partnerskaps- En första version av programmet lämnas till öppnar stöd för bredband och investeringar i jordbruksföretag Stöd till miljöersättningar, ersättningar till ekologisk produktion och kompensations- stöd öppnade via SAM-ansökan Fler stöd öppnar successivt Alla stöd kan sökas 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Förberedelserna på EU-nivå inför programperioden Förberedelserna på EU-nivå bestod dels av förhandlingar och beslut om budgeten för landsbygdsutveckling, dels av förhandlingar och beslut om reglerna som styr de nationella landsbygdsprogrammen. Inför programperioden pågick dessa två delar parallellt. Förhandlingarna om budgeten startade i mitten av 2011 och pågick till när budgeten antogs.36 Budgetförhandlingarna gällde både den totala budgeten för Ejflu-fonden och hur denna sedan skulle fördelas mellan medlemsländerna.37 Den totala budgeten och fördelningen mellan medlemsländerna måste fastställas innan de nationella landsbygdsprogrammen kan utarbetas. Förhandlingarna om de EU-förordningar som satte ramarna för medlemsländerna landsbygdsprogram startade och förordningarna antogs av och rådet i december 2013.38 Ytterligare ramar för medlemsländernas utformning av de nationella programmen gavs i EU- kommissionens genomförandeförordning som beslutades . Framtagandet av det svenska landsbygdsprogrammet Arbetet med att ta fram det svenska landsbygdsprogrammet påbörjades med att regeringen gav uppdraget att tillsammans med ta fram ett tekniskt underlag. Det underlag som myndigheterna tog fram bestod bl.a. av förslag på vad som skulle kunna ingå i det kommande landsbygdsprogrammet.39 krävde att de nationella landsbygdsprogrammen skulle förankras i identifierade behov av utveckling. Därför genomfördes en nationell s.k. swot-analys,40 där utvecklingsbehoven på den svenska landsbygden identifierades och delades upp på de sex unionsprioriteringarna (se avsnitt 2.2.1). Swot-analysen användes som underlag för regeringens beslut om landsbygdsprogrammets inriktning och val av åtgärder som skulle ingå i programmet.41 36Rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av om den fleråriga budgetramen –2020. 37Intervju med företrädare för ledningen av landsbygdsprogrammet vid , 38Förordning (EU) nr 1303/2013, förordning (EU) 1305/2013 och förordning (EU) 1306/2013. 39Jordbruksverket & , Tekniskt underlag Landsbygdsprogram 2014–2020, rapport 2012:15. 40Swot står för styrkor, svagheter, möjligheter och hot. 41Näringsdepartementet, och Landsbygdsdepartementet. R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E En första version av det svenska landsbygdsprogrammet lämnades till EU- kommissionen i juni 2014.42 Eftersom denna version av programmet tagits fram innan kommissionens genomförandeförordning, med mer detaljerade regler, var färdig krävdes ändringar och kompletteringar innan kommissionen slutligen godkände programmet i maj 2015.43 Det svenska landsbygdsprogrammet, liksom övervägande del av övriga medlemsländers program, godkändes alltså efter att programperioden inletts. Den beslutade att öppna ett par stöd för ansökan , trots att programmet ännu inte var godkänt av . Ytterligare stöd öppnade successivt för ansökan . Först var alla stöd i programmet öppna för ansökan, dvs. under programperiodens tredje år.44 Med genomförandeorganisation menas här främst de myndigheter som arbetar med genomförandet av programmet, t.ex. med att handlägga stödansökningar och ansökningar om utbetalning av stöd. Regeringen har huvudansvar för att upprätta landsbygdsprogrammet, besluta om programändringar och ansvara för nationella förordningar. Det är också regeringen som, i enlighet med krav i EU-bestämmelserna, utser övervakningskommittén. ska granska programmets genomförande och framsteg och försäkra sig om att det genomförs på ett ändamålsenligt sätt.45 är av regeringen utsedd att vara förvaltande myndighet för landsbygdsprogrammet och har ansvar för planering, administration, genomförande samt uppföljning och utvärdering av landsbygdsprogrammet. är också utbetalande organ för programmet. Vid finns ett utvärderingssekretariat, som ska se till att utvärderingar genomförs enligt gällande regelverk, samt ett kansli för det nationella landsbygdsnätverket, som ska fungera som samlande forum för alla parter inom landsbygdsutveckling.46 ska bistå regeringen och vid behov föreslå programändringar. Det är även uppgift att förse med relevant 42Intervju med företrädare för , . 43Näringsdepartementet, Landsbygdsprogrammet godkänt av EU, pressmeddelande och intervju med företrädare för , . 44Intervju med företrädare för , . 45Artiklarna 47 och 49 i förordning (EU) nr 1303/2013 och artikel 74 i förordning (EU) nr 1305/2013. 46Landsbygdsnätverket omfattar landsbygdsprogrammet, programmet för lokalt ledd utveckling i regionala och sociala fonden samt havs- och fiskeprogrammet. Se Stadgar för det nationella landsbygdsnätverket 2020, upprättade . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N uppföljnings- och utvärderingsinformation och ta fram de årliga genomföranderapporterna, där resultatinformationen presenteras.47 Stödmyndigheterna handlägger ansökningar om stöd och ansökningar om utbetalningar av stöd. Länsstyrelserna, , och är stödmyndigheter för landsbygdsprogrammet.48 Länsstyrelserna har ansvar för programmet på länsnivå, för de åtgärder som rör skog, för pilotprojekt och kompetensutveckling inom serviceutveckling och för de samiska näringarna.49 Alla stödmyndigheter tar fram handlingsplaner som används som underlag för planering, prioriteringar och urval av stödansökningar. Handlingsplanerna tas fram i samarbete med representanter från näringslivet, ideella och offentliga organisationer. Handlingsplanerna ska godkännas av . har också ansvar för att ta fram riktlinjer för stödmyndigheternas arbete.50 2.5.1 Finansieringen av genomförandet Myndigheternas administration av EU-stöden till jordbruk och landsbygdsutveckling finansieras dels med förvaltningsanslag via statsbudgeten, dels med s.k. TA-medel.51 TA-medel är den del av medlen i landsbygdsprogrammet (högst ) som medlemsländerna enligt EU- reglerna får använda för administration. har avsatts som TA-medel för programperioden –2020 där huvuddelen går till , , och fördelas mellan länsstyrelserna. tilldelas och 13 miljoner kronor.52 tilldelas inte TA-medel. 47Näringsdepartementet, Landsbygdsprogrammet, kapitel 15, s. 681–685. 48Även är stödmyndighet för de stöd som myndigheten handlägger, främst stöd som avser åtgärder för kompetensutveckling. 49Näringsdepartementet, Landsbygdsprogrammet, kapitel 15, s. 682. 5011 § förordningen (2015:406) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder. 51TA står för technical assistance, vanligtvis översatt till tekniskt stöd på svenska. 52Jordbruksverket, Data över fördelad budget för landsbygdsprogrammet 2014–2020, mottaget från . R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E 3 Programstruktur och medelsfördelning Vilka åtgärder som ska genomföras inom ramen för landsbygdsprogrammet regleras i EU-förordningar, gemensamma styrdokument för ESI-fonderna, nationell lagstiftning och programdokumentet för det svenska landsbygdsprogrammet. Programstrukturen, dvs. hur programmet är uppbyggt och vilka åtgärder som ingår, är resultatet av svenska beslut givet de obligatoriska kraven i . Kapitlet inleds med en beskrivning av hur målstrukturen och regelverket på EU-nivå påverkar utformningen av de nationella landsbygdsprogrammen. Därefter redovisas analys av de svenska prioriteringar och beslut som påverkat det svenska landsbygdsprogrammets innehåll samt konsekvenserna av dessa prioriteringar. Avslutningsvis beskrivs möjligheterna till regionalt inflytande. 3.1 EU-nivåns betydelse för nationella landsbygdsprogram Målstrukturen på EU-nivå innebär att de nationella landsbygdsprogrammen förväntas bidra till mål på flera olika nivåer. Dessutom är , som styr hur de nationella landsbygdsprogrammen ska utformas och genomföras, omfattande och detaljerat. Sammantaget har detta medfört att de nationella landsbygdsprogrammen blivit komplexa. Mål på olika nivåer försvårar bedömning av måluppfyllelse