prop · H60382 · 2019-03-26 00:00:00 — Regeringens proposition 2018/19:82 Avskaffad särskild löneskatt för äldre Regeringen överlämnar denna proposition till . En särskild löneskatt om tas ut på lön, arvoden, förmåner och andra ersättningar för arbete till personer som vid årets ingång har fyllt . En sådan särskild löneskatt tas även ut på bl.a. inkomst av aktiv näringsverksamhet för personer som vid årets ingång har fyllt samt för personer som vid årets ingång inte har fyllt men har uppburit hel allmän ålderspension enligt socialförsäkringsbalken. I denna proposition föreslås att den särskilda löneskatten på dessa ersättningar och inkomster ska avskaffas. Förslaget lämnas i enlighet med ett tillkännagivande från . De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . 2018/19:82 Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. 2Förslag till lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster ................................................ Ärendet och dess beredning .............................................................. Särskild löneskatt för äldre ............................................................... Den särskilda löneskatten för äldre avskaffas................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser..................................... antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. 2Förslag till lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster Härigenom föreskrivs att 1 och 2 §§ lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster1 ska ha följande lydelse. Särskild löneskatt ska för Särskild löneskatt ska för betalas till staten med 24,26 på sådan ersättning som avses i 2 kap. 10 och 11 §§ socialavgifts- lagen (2000:980) till personer som vid årets ingång har fyllt och på 1.ersättning som utfaller enligt kollektivavtalsgrundad avgångsbidragsförsäkring som tecknas av arbetsgivare till förmån för arbetstagare, 2.avgångsersättning som annorledes än på grund av kollektivavtalsgrundad avgångsbidragsförsäkring utbetalas av staten, kommun eller kommunalförbund som arbetsgivare eller av Kommuner och Landsting eller det för kommunerna och landstingen gemensamma organet för administration av personalpension, under förutsättning att arbetsgivaren tillämpar kommunalt pensionsavtal eller av annan arbetsgivare, under förutsättning att arbetsgivaren tillämpar kommunalt pensionsavtal och att borgen eller liknande garanti tecknats av kommun, kommunalförbund eller Kommuner och Landsting, 3.avgångsersättning som omfattas av s.k. trygghetsavtal, 4.ersättning som utges enligt gruppsjukförsäkring som åtnjuts enligt grunder som fastställts i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer till den del ersättningen utgör komplement till sjukersättning eller till aktivitetsersättning, 5.ersättning som utges på grund av ansvarighetsförsäkring som åtnjuts enligt grunder som fastställts i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer till den del ersättningen utges i form av engångsbelopp som inte utgör kompensation för förlorad inkomst, 6.bidrag som en arbetsgivare lämnar till från stiftelsen är avgiftsfria enligt från stiftelsen är avgiftsfria enligt 2 kap. 18 § socialavgiftslagen, eller (2000:980), eller 1Senaste lydelse av lagens rubrik 1991:688. 2 Senaste lydelse 2015:772. –en annan juridisk person med motsvarande ändamål med undantag för bidrag som lämnas till en pensions- eller personalstiftelse enligt lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. Skattskyldig är den som utgett Skattskyldig är den som utgett sådan ersättning eller sådant bidrag sådan ersättning eller sådant bidrag som avses i första stycket. som avses i första stycket. skattepliktig intäkt som utgörs av ersättning på grund av kundtrohet eller liknande, är den som slutligt har stått för de kostnader som fråga om sådan förmån som avses i inkomstskattelagen (1999:1229) är I fråga om annan för som utgetts av en utomlands bosatt fysisk person eller av en utländsk juridisk person och som grund i en anställning i hos någon annan än den som utgett ersättningen, är den hos vilken mottagaren är anställd i skattskyldig enligt denna lag. av skatteunderlaget tillämpas bestämmelserna i 2 kap. 4–15 och 17–25 §§ socialavgiftslagen. Vid bestämmande av skatteunderlaget enligt första stycket 5 ska bortses från ersättning för arbetsskada som inträffat före utgången av om ersättningen avser tid därefter samt från ersättning för arbetsskada som inträffat före utgången av om skadan anmälts till allmän försäkringskassa eller efter utgången av . Detta gäller dock endast ersättning som för en och samme arbetstagare beräknas på lönedelar som inte överstiger prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. En enskild person eller ett En enskild person eller ett dödsbo dödsbo ska till staten ska till staten betala betala särskild löneskatt med 24,26 procent på överskott av passiv procent på överskott av passiv skattelagen (1999:1229) här i skattelagen (1999:1229) landet samt på ersättning som utges landet samt på ersättning som utges 3Senaste lydelse 2015:772. försäkring som avses i 15 kap. 9 § försäkring som avses i 15 kap. 9 § avses i den paragrafen till den del avses i den paragrafen till den del ersättningen utges i form av ersättningen utges i form av engångsbelopp som inte utgör kompensation för förlorad inkomst. kompensation för förlorad inkomst. Om en skattskyldig vid årets ingång Om en skattskyldig avlidit under har fyllt eller inte har fyllt 65 året, ska särskild löneskatt betalas uppburit hel allmän ålderspension avses i 3 kap. 3–8 §§ socialavgifts- enligt socialförsäkringsbalken, ska lagen (2000:980). särskild löneskatt betalas med 6,15 på inkomst som avses i 3–8 §§ (2000:980). Om en skattskyldig avlidit , ska särskild löneskatt betalas på inkomst som avses i 3 kap. 3–8 §§ socialavgiftslagen. Vid beräkning av skatteunderlaget gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 3 kap. 9–11 §§ och 12 § första och andra styckena socialavgiftslagen. Skatt betalas inte då skatteunderlaget understiger . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 1 § i den nya lydelsen tillämpas på ersättning som betalas ut efter . 3.Bestämmelsen i 2 § i den nya lydelsen tillämpas på inkomst som uppbärs efter . Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter ikraftträdandet ska, om den skattskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. 3Ärendet och dess beredning beslutade att till regeringen överlämna finansutskottets betänkande Statens budget 2019 Rambeslutet, med anmälan att bifallit bl.a. reservation 5 punkt 2 i utskottets förslag till riksdagsbeslut (bet. 2018/19:FiU1 s. 137–140, rskr. 2018/19:62). Av reservationen framgår att och bl.a. föreslår att ska tillkännage att regeringen ska återkomma med förslag avseende avskaffad särskild löneskatt för äldre. Reglerna ska träda i kraft . Genom förslagen i denna proposition bedömer regeringen att tillkännagivandet är tillgodosett i den delen. Mot bakgrund av tillkännagivandet har promemorian Avskaffad särskild löneskatt för äldre utarbetats inom . En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i (dnr Fi2019/00122/S1). Förslaget om avskaffad särskild löneskatt för äldre är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. 4 Särskild löneskatt för äldre En särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster infördes i samband med Skatten skulle i sin ursprungliga utformning tas ut på alla inkomster som inte grundar rätt till socialförsäkringsförmåner. Skattesatsen var beräknad så att den skulle motsvara skatteinslaget i socialavgifterna, dvs. svara mot den del av socialavgifterna som inte ger någon motsvarande socialförsäkringsförmån. Den särskilda löneskatten är För personer som vid årets ingång har fyllt och som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet, dvs. är födda eller senare, gäller enligt socialavgiftslagen (2000:980) att bara ålderspensionsavgiften och inte övriga socialavgifter ska betalas på lön och andra avgiftspliktiga Av denna anledning gällde att särskild löneskatt skulle betalas på lön och annan ersättning för arbete till dessa personer och på inkomst av aktiv näringsverksamhet som dessa personer hade. hänsyn till att ålderspensionsavgift betalades togs dock särskild löneskatt ut i stället för . För personer som är födda eller tidigare och som därmed inte omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet togs särskild löneskatt ut . 2018/19:82 slopades den särskilda löneskatten på lön och annan ersättning samt på inkomst av aktiv näringsverksamhet för personer som vid årets ingång fyllt och är födda eller senare (prop. 2006/07:1). slopades den särskilda löneskatten även för personer födda och tidigare (prop. 2007/08:24). återinfördes den särskilda löneskatten på lön och annan ersättning till personer som vid årets ingång har fyllt . Den särskilda löneskatten återinfördes också på vissa inkomster som ligger till grund för egenavgifter enligt 3 kap. 3–8 §§ socialavgiftslagen, bl.a. aktiv näringsverksamhet. Skyldigheten att betala särskild löneskatt på dessa inkomster gäller för personer som vid årets ingång har fyllt och för personer som inte har fyllt men har uppburit hel allmän ålderspension enligt socialförsäkringsbalken (prop. 2015/16:1). Den särskilda löneskatten på dessa ersättningar och inkomster är oavsett om personen omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet eller inte. 5Den särskilda löneskatten för äldre avskaffas Regeringens förslag: Den särskilda löneskatten på lön, arvoden, förmåner och andra ersättningar för arbete till personer som vid årets ingång har fyllt avskaffas. Löneskatten avskaffas även på inkomst av aktiv näringsverksamhet m.m. för personer som vid årets ingång har fyllt samt för personer som inte har fyllt men har uppburit hel allmän ålderspension enligt socialförsäkringsbalken. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som yttrat sig tillstyrker förslaget eller har inte några invändningar mot det. i (LO) och har avstått från att yttra sig. () anser att förslagets offentligfinansiella effekter borde ha redovisats i promemorian eftersom det annars är svårt att bedöma hur effektivt förslaget är. I promemorian hänvisas till den av beslutade budgeten men där framgår inte de enskilda förslagen, utan endast de samlade inkomstberäkningarna. ESV framför vidare att en avskaffad löneskatt dessutom bedöms medföra övervältring på främst löner och då har förslaget både direkta och indirekta effekter på inkomsterna, vilket inte går att utläsa i den beslutade budgeten. och anser att det hade varit lämpligt att redovisa förslagets offentligfinansiella kostnader i promemorian. anser även att redovisningen av om det har tagits särskilda hänsyn till små företag vid reglernas utformning är bristfällig. utvärdering (IFAU) påtalar bl.a. att forskningen visar att det är svårt att förutsäga de direkta sysselsättningseffekterna av förslaget om inkomstskatter sänks för de berörda grupperna. Skälen för regeringens förslag: Den nu gällande särskilda löneskatten . 2018/19:82 på löner och annan ersättning för personer som har fyllt samt på inkomst av aktiv näringsverksamhet m.m. för personer som har fyllt eller inte fyllt men uppburit hel ålderspension infördes . beslutade att till regeringen överlämna finansutskottets betänkande Statens budget 2019 Rambeslutet, med anmälan att bifallit bl.a. reservation 5 under punkt 2 i utskottets förslag till riksdagsbeslut (bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). Enligt reservationen ska tillkännage att regeringen ska återkomma med förslag om ändringar i skatte- och avgiftsregler, bl.a. om att avskaffa den särskilda löneskatten för äldre. Reglerna ska enligt tillkännagivandet träda i kraft . Mot bakgrund av tillkännagivande föreslår regeringen att den särskilda löneskatten på lön, arvoden, förmåner och andra ersättningar för arbete till personer som vid årets ingång har fyllt avskaffas. Till följd av tillkännagivandet föreslår regeringen även att den särskilda löneskatten avskaffas på inkomst av aktiv näringsverksamhet m.m. för personer som vid årets ingång har fyllt samt för personer som inte har fyllt men har uppburit hel allmän ålderspension enligt socialförsäkringsbalken. ESV, och har synpunkter på hur förslagets effekter redovisas i promemorian. Dessa synpunkter, och IFAU:s synpunkter angående förslagets sysselsättningseffekter, behandlas i konsekvensanalysen i avsnitt 7. Regeringens förslag: Lagändringarna träder i kraft . Bestämmelserna i sina nya lydelser ska tillämpas på lön eller annan ersättning för arbete som betalas ut efter samt på vissa inkomster i näringsverksamhet m.m. som tas emot efter samma datum. Omfattar beskattningsåret för vissa inkomster i näringsverksamhet m.m.tid såväl före som efter ikraftträdandet ska, om den skattskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. Promemorians förslag överensstämmer i sak med regeringens. Remissinstanserna: Endast har särskilt kommenterat påpekar att arbetsgivare måste redovisa arbetsgivaravgifter och särskild löneskatt för vissa förvärvsinkomster . Förslaget innebär därför att arbetsgivarna under kommer att få tillämpa olika procentsatser vid beräkningen av socialavgifter för vissa anställda. För enskilda näringsidkare är inkomstbeskatt- 2018/19:82 ningen baserad på kalenderår, varför ett avskaffande av den särskilda löneskatten under pågående beskattningsår ökar komplexiteten i skattesystemet. Detta innebär i sin tur att risken för att felaktiga redovisningar ökar. Skälen för regeringens förslag: har framfört synpunkter på tidpunkten för ikraftträdandet. Enligt tillkännagivande ska regler om avskaffande av den särskilda löneskatten för äldre träda i kraft . De föreslagna lagändringarna bör därför träda i kraft detta datum. Bestämmelsen om ikraftträdande bör dock kompletteras med regler som närmare anger vilka ersättningar och inkomster som betalas ut respektive tas emot som inte ska vara skattepliktiga. Av bestämmelserna bör det framgå att lagändringarna ska gälla lön eller annan ersättning för arbete som betalas ut efter samt vissa inkomster i näringsverksamhet m.m. som tas emot efter detta datum. Dessa övergångsbestämmelser gäller bl.a. för enskilda näringsidkare. För dessa skattskyldiga kan underlaget för särskild löneskatt därför avse tid såväl före som efter ikraftträdandet. En skattskyldig kan också ha ett beskattningsår som omfattar delar av ett kalenderår, exempelvis vid nystartade verksamheter. Det bör därför införas en övergångslösning som reglerar hur inkomsten under beskattningsåret ska fördelas mellan skattepliktig och skattebefriad inkomst. Om beskattningsåret omfattar tid såväl före som efter ikraftträdandet bör – om den skattskyldige inte visar annat – så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter ikraftträdandet som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. För inkomst som enligt denna proportionering hänförs till tid före ikraftträdandet ska särskild löneskatt således betalas i enlighet med äldre regler. Syfte och alternativa lösningar Åtgärden syftar till att tillmötesgå tillkännagivande avseende avskaffad särskild löneskatt för äldre (bet. 2018/19:FiU1 s. 137–140, rskr. 2018/19:62). Alternativa lösningar som tillmötesgår detta tillkännagivande saknas. Den offentligfinansiella effekten av förslaget har beräknats i finansutskottets betänkande 2018/19:FiU1 och är därmed beaktad i inkomstberäkningen –2021. ESV, och anser att de offentligfinansiella effekterna av förslaget borde redovisas. Förslaget i denna proposition syftar dock enbart till att genomföra en av redan inkomstberäknad reform, varför regeringen anser att behovet av att redovisa en ny beräkning är begränsat. Förslaget innebär att skatteutgifterna avseende nedsatt löneskatt för anställda och egenföretagare som fyllt samt för egenföretagare som inte har fyllt men har uppburit hel allmän Prop. 2018/19:82 ålderspension ökar. Förslaget innebär att företagen inte längre kommer att betala den särskilda löneskatten om på anställdas löner och annan ersättning för personer som fyllt . I Tabell 7.1 anges sänkningen av lönekostnaden till följd av förslaget för en anställd som tjänar . Minskningen är för personer , oavsett födelseår. För anställda personer som är är lönekostnaden oförändrad. Tabell 7.1 Lönekostnad för anställda under respektive vid en månadslön på vid nuvarande och föreslagna regler Källa: Egna beräkningar. Som beskrevs vid införandet av den särskilda löneskatten för äldre 2016 (se prop. 2015/16:1) tenderar en förändring av särskild löneskatt att övervältras på lönekostnader, vinster och priser. Övervältringsprofilen förväntas vara annorlunda för den del av den särskilda löneskatten som läggs på lön jämfört med den del som läggs på inkomst av näringsverksamhet. Motsvarande antaganden för avskaffandet av den särskilda löneskatten på lön som de som gjordes vid införandet 2016 innebär att skattesänkningen på kort sikt delvis kan antas övervältras på lönerna. Den del av avskaffandet som inte övervältras på löner leder till högre vinster för företagen. På antas att hela den avskaffade särskilda löneskatten på lön övervältras på lönekostnaderna i form av högre löner för hela löntagarkollektivet (inte enbart de som påverkas av förändringen). Med dessa antaganden kommer vissa företags lönekostnader att minska på kort sikt. Om och hur mycket den kortsiktiga lönekostnaden minskar för ett företag beror på ålderssammansättningen bland företagets anställda. Företag utan anställda påverkas inte av förslaget. Avskaffandet av den särskilda löneskatten för personer med inkomster av aktiv näringsverksamhet m.m. förväntas övervältras till en ökning av inkomst av näringsverksamhet. anser att redovisningen i promemorian av om det har tagits särskilda hänsyn till små företag vid reglernas utformning är bristfällig. Den administrativa bördan för företagen påverkas inte av förslaget om att avskaffa den särskilda löneskatten. Detta eftersom det även i nuvarande regler finns en differentiering av de socialavgifter och löneskatter som ska betalas baserat på om den anställde har fyllt eller inte vid beskattningsårets ingång. Någon särskild hänsyn till små företag bedöms därför inte behöva göras vid reglernas utformning i detta avseende. anför att ikraftträdandet under ett pågående beskattningsår ökar komplexiteten i skattesystemet, särskilt för de enskilda näringsidkarna. Enligt tillkännagivande ska dock regler om avskaffande av den särskilda löneskatten för äldre träda i kraft . Regeringen anser därför att de föreslagna lagändringarna bör träda i kraft detta datum. I syfte att tydliggöra hur inkomster under olika delar av året ska hanteras föreslås i avsnitt 6 en reglering av vilka ersättningar och inkomster som betalas ut respektive tas emot som inte ska vara skattepliktiga. Effekter för individer och fördelningseffekter De personer som gynnas av förslaget är ägare av företag med anställda som är . De kommer på kort sikt att göra större vinster till följd av att de inte behöver betala den särskilda löneskatten på äldre anställdas löner. Förslaget gynnar också personer med aktiv näringsverksamhet som är eller och yngre men tar ut hel allmän ålderspension. Dessa personer kommer inte längre behöva betala den särskilda löneskatten på egen inkomst av näringsverksamhet. Härutöver gynnas äldre löntagare som vill arbeta mer än de redan gör eftersom förslaget kan öka efterfrågan på deras arbetskraft. Ovan nämnda personer återfinns i högre grad i den övre halvan av inkomstfördelningen än i den nedre. Sammantaget väntas förslaget därmed innebära att personer med högre ekonomisk standard gynnas i något större utsträckning än personer med lägre ekonomisk standard. Förslaget bedöms minska arbetskostnaden för äldre till följd av att skattesänkningen förväntas övervältras på hela löntagarkollektivets löner. Som en följd förväntas efterfrågan på äldre arbetskraft öka. Storleken på sysselsättningsökningen av förslaget är dock, som både IFAU och anför i sina remissvar, svår att förutsäga. Det har visats att slopad särskild löneskatt för äldre och införandet av det förhöjda jobbskatteavdraget för äldre 2007 tillsammans ledde till en sysselsättningsökning i den berörda gruppen. Det var dock inte möjligt att särskilja effekten av respektive skattelättnad (se Laun, The effect of agetargeted tax credits on labor force participation of older workers, , 2017). Effekter för jämställdheten mellan kvinnor och män Generellt sett är män överrepresenterade som företagare och fler män än kvinnor arbetar. Detta indikerar att män i högre utsträckning än kvinnor kan komma att gynnas av förslaget att avskaffa den särskilda Förslaget kan därmed innebära att den ekonomiska Prop. 2018/19:82 jämställdheten mellan kvinnor och män minskar något. Effekter för myndigheter och de allmänna förvaltningsdomstolarna Förslaget kommer att innebära merkostnader för avseende såväl informationsinsatser som anpassning av olika system. beräknar att engångskostnaden avseende anpassningar av datasystemen samt uppdateringar av blanketter och informationsmaterial uppgår till ca . Tillkommande utgifter för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. För de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms förslaget inte få några effekter. antog riktlinjer för skattepolitiken (prop. 2014/15:100, avsnitt 5.5). Av riktlinjerna framgår att en viktig princip för skattepolitiken är att regelverket ska vara förenligt med . Förslaget bedöms vara förenligt med det EU-rättsliga regelverket. Förslaget bedöms inte ha några betydande effekter för miljön. För den offentliga sektorn innebär förslaget, liksom för företagen, att lönekostnaden minskar för anställda . Ändringen i första stycket innebär att skyldigheten att betala särskild löneskatt på sådan ersättning som avses i 2 kap. 10 och 11 §§ socialavgiftslagen (2000:980) till personer som vid årets ingång har fyllt tas bort. I paragrafens andra stycke regleras vem som är skyldig att betala Som huvudregel är den som utgett sådan ersättning eller sådant bidrag som avses i första stycket skattskyldig. Ändringen är en följd av att skattskyldigheten enligt första stycket avskaffas och innebär att flera undantag från huvudregeln om skattskyldighet tas bort. Ändringen innebär att den som vid årets ingång har fyllt eller inte har fyllt men har uppburit hel allmän ålderspension enligt socialförsäkringsbalken, inte ska betala särskild löneskatt på vissa inkomster i näringsverksamhet m.m. som ligger till grund för egenavgifter enligt 3 kap. 3–8 §§ socialavgiftslagen. I första punkten anges att lagen träder i kraft . Av andra punkten framgår att bestämmelsen i 1 § i den nya lydelsen tillämpas på ersättning som betalas ut efter . 2018/19:82 Av tredje punkten framgår inledningsvis att bestämmelsen i 2 §, som gäller inkomst i näringsverksamhet m.m., i den nya lydelsen ska tillämpas på inkomst som uppbärs efter . Av punkten framgår vidare hur beskattningsårets inkomster ska fördelas när beskattningsåret omfattar tid såväl före som efter ikraftträdandet.