prop · H70364 · 2019-12-16 00:00:00 — Ansökan om tillstånd ska därför avgränsas efter vilka slags uppgifter det finns behov av och på vilket sätt de kan läsas av eller tas upp. Enligt punkt 7 får avläsning eller upptagning avse uppgifter som visar hur ett informationssystem används men inte avses i punkterna 1–6. Med detta avses uppgifter om vad en användare av ett informationssystem an- vänder det till. Det kan exempelvis handla om användning som inte leder till att information lagras, t.ex. vilka program eller appar som körs, anteck- ningar som görs och utkast till meddelanden som inte sparas. Enligt andra stycket får meddelanden som överförs eller har överförts i ett elektroniskt kommunikationsnät hindras från att nå fram, om ett till- stånd till hemlig dataavläsning avser kommunikationsavlyssnings- eller kommunikationsövervakningsuppgifter. Motsvarande möjlighet finns vid hemlig övervakning av elektronisk kommunikation (27 kap. 19 § andra stycket RB). Bestämmelsen kan, liksom vid hemlig övervakning av elekt- ronisk kommunikation, t.ex. användas i kritiska lägen för att förhindra att en misstänkt sätter sig i förbindelse med medbrottslingar eller nås av varnande samtal. Något särskilt tillstånd för att hindra meddelanden från att nå fram krävs inte. Grundläggande förutsättning för hemlig dataavläsning 3 § Ett tillstånd till hemlig dataavläsning får beviljas endast om skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den som åtgärden riktas mot eller för något annat motstående intresse. I bestämmelsen lagfästs proportionalitetsprincipen. Övervägandena finns i avsnitt 9.4. Bestämmelsen tydliggör att proportionalitetsprincipen ska beaktas vid prövningen av om tillstånd ska ges till hemlig dataavläsning. Principen innebär att hemlig dataavläsning i fråga om art, styrka, räckvidd och varaktighet ska stå i rimlig proportion till vad som står att vinna med åtgärden. Det finns alltså en skyldighet för rätten, och i förekommande fall åklagaren när denne fattar interimistiska beslut, att alltid beakta proportio- nalitetsprincipen vid prövningen av om hemlig dataavläsning ska tillåtas. Principen får också betydelse för hur ett tillstånd ska utformas och vilka villkor som ska förenas med det (se kommentaren till 18 §). För att hemlig dataavläsning ska vara en proportionerlig åtgärd måste den som ansöker om hemlig dataavläsning först utreda eller tömma ut möjligheterna till andra åtgärder innan en ansökan om hemlig dataavläs- ning görs. Det är dock inte något krav att övriga tvångsmedel har använts och misslyckats för att tillstånd till hemlig dataavläsning ska ges. En utgångspunkt är emellertid att hemlig dataavläsning är en proportionerlig åtgärd endast om andra åtgärder för att komma åt uppgifterna i fråga inte är tillräckliga, skulle vara väsentligt svårare att genomföra eller kan för- Prop. 2019/20:64 väntas leda till större integritetsintrång än hemlig dataavläsning. Proportionalitetsprincipen får särskilt stor betydelse när ansökan om hemlig dataavläsning avser fler än en typ av uppgift eftersom intrånget i den personliga integriteten typiskt sett blir större ju mer omfattande åtgär- den tillåts vara och ju mer information den ger tillgång till. Vid proportio- nalitetsprövningen ingår också att beakta vilka eventuella risker åtgärden medför för informationssäkerhet och företagshemligheter eller annan kän- slig information. Vid bedömningen bör t.ex. vägas eventuella risker för att den brottsbekämpande myndigheten kan få del av uppgifter som helt sak- nar betydelse för det ärende åtgärden gäller eller uppgifter från personer som inte omfattas av ärendet. Dessutom bör det beaktas om uppgifterna förväntas vara av särskilt känslig karaktär. I så fall kan tillståndet be- gränsas till att avse endast vissa uppgifter (18 § första stycket 4). Proportionalitetsprincipen gäller under hela verkställigheten och ska alltså, även sedan tillstånd getts, beaktas självmant och löpande av de brottsbekämpande myndigheterna (se SOU 1995:47 s. 324 och prop. 2005/06:178 s. 101). I situationer där integritetsintrånget under verkställ- igheten blir oproportionerligt stort måste avläsningen eller upptagningen avbrytas, trots att åtgärden fortfarande har betydelse för utredningen. Så kan t.ex. vara fallet om nyttan av den information som läses av eller tas upp inte står i proportion till den grad av integritetskränkning som åtgärden medför. Det kan bero på att antingen nyttan är låg eller integritetsintrånget särskilt högt eller en kombination av båda. Hemlig dataavläsning under en förundersökning 4 § Ett tillstånd till hemlig dataavläsning får, om åtgärden är av synnerlig vikt för utredningen och inte annat anges i 6 § första stycket, beviljas vid en förundersökning om 1.brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , 2.brott som avses i 27 kap. 2 § andra stycket 2–7 , 3.försök, förberedelse eller stämpling till brott som avses i 1 eller 2, om en sådan gärning är belagd med straff, eller 4.annat brott om det med hänsyn till omständigheterna kan antas att brottets straffvärde överstiger fängelse . Ett tillstånd enligt första stycket får, om inte annat anges i 5 §, endast avse ett avläsningsbart informationssystem som används, eller som det finns särskild anledning att anta har använts eller kommer att användas, av någon som är skäligen misstänkt för brottet. Ett tillstånd enligt första stycket som gäller kommunikationsavlyssnings-, kommunikationsövervaknings- eller platsuppgifter får, om inte annat anges i 5 §, även avse ett avläsningsbart informationssystem som det finns synnerlig anledning att anta att den misstänkte som tillståndet avser har kontaktat eller kommer att kontakta. Ett tillstånd enligt första stycket som gäller kameraövervakningsuppgifter får endast avse en plats där den misstänkte kan antas komma att uppehålla sig. En sådan plats får dock inte vara någons stadigvarande bostad. Paragrafen reglerar under vilka förutsättningar tillstånd till hemlig data- avläsning får beviljas under en förundersökning. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 10.1.2– Av första stycket framgår vid vilka slags förundersökningar tillstånd till hemlig dataavläsning får beviljas. Inledningsvis ställer bestämmelsen som krav att åtgärden ska vara av synnerlig vikt för utredningen. av kravet är detsamma som gäller för övriga hemliga tvångsmedel. greppet inrymmer ett kvalitetskrav avseende vilka upplysningar som åt- gärden kan ge. Det ska finnas skäl att räkna med att avläsningen eller upp- tagningen – ensam eller i förening med andra åtgärder – verkligen kan få Kravet på synnerlig vikt betyder också att utredningsläget ska vara sådant att hemlig dataavläsning är nödvändig. Åtgärden får inte tillåtas om det som kan vinnas är åtkomligt med andra, mindre ingripande metoder. Synnerlig vikt kan anses föreligga om andra åtgärder inte är tillräckliga, väsentligt svårare att genomföra än hemlig dataavläsning eller förväntas leda till ett större integritetsintrång. Den som ansöker om hemlig dataav- läsning måste därmed utreda eller tömma ut möjligheterna till andra åt- gärder innan ansökan görs. Det är dock inte något krav att övriga tvångs- medel har prövats och misslyckats för att tillstånd till hemlig dataavläsning Ett beslut om hemlig dataavläsning kräver vidare att det ska pågå en förundersökning, vilket stämmer överens med övrig reglering av hem- liga tvångsmedel i . De brott som räknas upp i bestäm- melsen är desamma som hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation och hemlig kameraövervakning får användas för (27 kap. 18 § andra stycket och 27 kap. 20 a § RB). Förundersökningen ska beträffande alla typer av uppgifter utom rumsavlyssningsuppgifter (se 6 §) avse sådan Hemlig dataavläsning får således inte tillåtas för att utreda något annat brott än vad som anges i bestämmelsen. Enligt punkt 1 får det inte vara föreskrivet lindrigare straff än fängelse i för att ett tillstånd till hemlig dataavläsning ska få beviljas. Enligt punkt 2 får tillstånd till hemlig dataavläsning även beviljas vid förundersökning om sådana samhällsfarliga brott som anges i 27 kap. 2 § andra stycket 2–7 RB, trots att strafftröskeln i punkt 1 inte uppnås. Enligt punkt 3 får vidare tillstånd till hemlig dataavläsning beviljas vid förundersökning om försök, förberedelse eller stämpling till brott som avses i punkterna 1 eller 2. Detta förutsätter att en sådan gärning är belagd Av punkt 4 följer att tillstånd till hemlig dataavläsning får beviljas även vid annan brottslighet än vad som nämns i punkt 1–3 om det kan antas att det aktuella brottets straffvärde överstiger fängelse . I andra stycket anges att det som huvudregel ska finnas en skäligen misstänkt för att tillstånd till hemlig dataavläsning ska få beviljas. tankegraden motsvarar vad som gäller för övriga hemliga tvångsmedel. Skälig misstanke är en lägre misstankegrad än sannolika skäl, vilket som huvudregel krävs för t.ex. häktning (24 kap. 1 § RB), men en högre miss- tankegrad än kan misstänkas, vilket krävs för att hålla kvar en misstänkt för förhör än annars (23 kap. 9 § RB). För att hemlig dataav- läsning ska tillåtas under en förundersökning krävs att den person som är föremål för åtgärden är skäligen misstänkt för ett konkret brott. misstanken är tillräckligt stark bedöms efter omständigheterna i det Prövningen av styrkan i misstankarna måste grunda sig på en objektiv och allsidig bedömning av utredningsmaterialet. kravet ska vara uppfyllt krävs att det föreligger konkreta omständigheter som med viss styrka talar för misstanken (se t.ex. JO 1993/94 s. 101). beslut om tvångsmedel kan aldrig grunda sig enbart på allmänna kunska- per om en persons livsföring eller hans eller hennes tidigare brottslighet. Det ska vidare finnas en koppling mellan det avläsningsbara informa- tionssystemet och den misstänkte. Detta uttrycks genom att det anges att den misstänkte ska använda det avläsningsbara informationssystemet eller att det annars ska finnas särskild anledning att anta att denne har använt eller kommer att använda det. Ett avläsningsbart informationssystem an- vänds exempelvis när den misstänkte utnyttjar det för att ringa, skicka meddelanden eller spara elektroniska uppgifter. Dessutom används det om den misstänkte via en mobiltelefon eller dator kopplar upp sig mot internet eller använder informationssystemet på annat sätt, t.ex. spelar spel eller gör anteckningar. Det krävs inte att den misstänkte äger informationssystemet och inte heller att han eller hon är den ende personen som använder det. Om flera personer t.ex. gemensamt använder ett konto till en tjänst kan bestämmel- sen tillämpas om den misstänkte är en av dem som använder kontot. Om den misstänkte inte använder informationssystemet men det finns misstankar om att han eller hon har använt det eller kommer att använda det måste det finnas särskild anledning att anta denna omständighet. Med detta menas att utredningsläget ska visa någon faktisk omständighet som med viss styrka talar för att den misstänkte har använt eller kommer att använda informationssystemet . I tredje stycket görs undantag från huvudregeln om att informations- systemet måste användas av en misstänkt. Undantaget gäller endast be- träffande kommunikationsavlyssningsuppgifter, kommunikationsöver- vakningsuppgifter och platsuppgifter, dvs. uppgiftstyper som får hämtas in genom hemlig avlyssning eller övervakning av elektronisk kommuni- kation. Tillstånd till hemlig dataavläsning får beviljas för avläsning eller upptagning av sådana uppgifter i ett annat avläsningsbart informations- system än ett som den misstänkte använder, om det finns synnerlig anled- ning att anta att den misstänkte som tillståndet avser har kon- taktat eller kommer att kontakta det andra informationssystemet. Kravet på synnerlig anledning att anta är detsamma som gäller vid hemlig avlyss- ning eller övervakning av elektronisk kommunikation under motsvarande förhållanden och har samma innebörd som anges där (27 kap. 20 § första stycket 2 RB). Det innebär att bestämmelsen ska tillämpas restriktivt och att det på grund av tillförlitliga uppgifter ska vara så gott som säkert att den misstänkte kommer att ta kontakt med informationssystemet (prop. 2002/03:74 s. 49). Kravet på synnerlig vikt för utredningen gäller även i detta undantags- fall. Vid prövningen av om en åtgärd är av synnerlig vikt i dessa fall bör det framför allt beaktas vilken brottslighet som utreds, vem som är miss- tänkt och om brottet alls kan utredas om åtgärden inte vidtas. I en utredning om terrorismrelaterad eller grov organiserad brottslighet är en sådan åtgärd inte sällan av synnerlig vikt. När det är fråga om annan brottslighet torde det tillhöra undantagsfallen att en dataavläsning mot någon annan än den misstänkte är av synnerlig vikt för utredningen. Uttrycket att kontakta ett annat informationssystem tar sikte på en riktad kontakt mellan informationssystem som t.ex. telefoner, datorer eller e- postkonton som den misstänkte skickar meddelanden eller ringer till och 2019/20:64 därmed inte kontakten mellan t.ex. en misstänkts informationssystem och en server vid sökningar på internetbaserade sökmotorer. I fjärde stycket anges att tillstånd till hemlig dataavläsning som gäller kameraövervakningsuppgifter endast får beviljas till en plats där den miss- tänkte kan antas komma att uppehålla sig. Det måste finnas en direkt kopp- ling mellan den misstänkte och platsen, vilket motsvarar vad som gäller för hemlig kameraövervakning (27 kap. 20 b § RB). Det kan röra sig om flera platser och antalet platser kan utökas genom domstolsbeslut. I tredje stycket anges också att tillstånd till hemlig dataavläsning för att läsa av eller ta upp kameraövervakningsuppgifter inte får beviljas avseende någons stadigvarande bostad. Förbudet är detsamma som för hemlig kameraövervakning enligt . Hemlig dataavläsning av- seende kameraövervakningsuppgifter skiljer sig dock från hemlig kamera- övervakning. Vid den senare åtgärden består installationsmomentet av montering av kameror som övervakar den misstänkte. Vid hemlig data- avläsning består installationen eller åtgärden av att aktivera en redan be- fintlig kamera i det informationssystem som den misstänkte använder. Ett sådant informationssystem kan t.ex. vara en dator, mobiltelefon eller läs- platta. Dessa är som huvudregel rörliga och det ankommer därmed på den brottsbekämpande myndigheten som ska verkställa åtgärden att kon- trollera var informationssystemet befinner sig när åtgärden vidtas. Den som prövar ansökan om hemlig dataavläsning bör försäkra sig om att det är möjligt att respektera platskravet. Det är möjligt att respektera plats- kravet genom t.ex. fysisk spaning. 5 § Ett tillstånd till hemlig dataavläsning enligt 4 § som gäller kommu- nikationsövervaknings- eller platsuppgifter får även beviljas för att utreda vem som skäligen kan misstänkas för ett brott som avses i 4 §. Avläsning eller upptagning av kommunikationsövervakningsuppgifter får då endast avse förfluten tid. Hemlig dataavläsning enligt första stycket får endast avse ett avläsningsbart informationssystem som har använts vid ett brott eller i anslutning till en brottsplats vid brottstidpunkten eller som av någon annan anledning är av synnerlig vikt för utredningen. I paragrafen regleras att tillstånd till hemlig dataavläsning i vissa fall får beviljas för att utreda vem som skäligen kan misstänkas för brott och under vilka förhållanden en sådan åtgärd får vidtas. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 10.1.5. Av första stycket framgår att tillstånd till hemlig dataavläsning får beviljas när det inte finns en skäligen misstänkt för ett brott som avses i 4 § men för att utreda vem som kan vara skäligen misstänkt för ett sådant brott. I dessa fall får åtgärden endast avse sådana uppgiftstyper som hemlig övervakning av elektronisk kommunikation kan ge tillgång till (kommu- nikationsövervaknings- och platsuppgifter). Om åtgärden används för av- läsning eller upptagning av kommunikationsövervakningsuppgifter får den endast avse meddelanden som redan har skickats, alltså förfluten tid. För platsuppgifter finns dock inte någon sådan begränsning. Åtgärden måste, som framgår av hänvisningen till 4 §, i samtliga fall vara av synner- lig vikt för utredningen. Andra stycket föreskriver att det ska vara fråga om ett avläsningsbart informationssystem som antingen har använts vid ett brott, i anslutning till en brottsplats vid brottstidpunkten eller av annan anledning är av synnerlig vikt för utredningen. Att det avläsningsbara informationssystemet har använts vid ett brott innebär att det haft avgörande betydelse vid själva genomförandet av brottet eller använts för att understödja brottet. Om polisen inom ramen för en förundersökning om t.ex. grovt narkotikabrott upptäcker en viss ip- adress varifrån det har förmedlats stora mängder narkotika kan tillstånd till hemlig dataavläsning beviljas för att utreda vem som är skäligen misstänkt Likaså kan tillstånd ges för att utreda vem som är skäligen misstänkt för kapning med tekniskt hjälpmedel enligt 13 kap. 5 a § brotts- balken och 3 § 11 lagen (2003:148) om straff för terroristbrott. mationssystemet använts i anslutning till en brottsplats vid brottstid- punkten innebär typiskt sett att det har använts på eller vid en brottsplats när ett brott har begåtts. Det finns dock ingen avgränsning för hur stort område kring brottsplatsen som åtgärden får vidtas inom. bedömas från fall till fall. Storleken på det geografiska område inom vilket informationssystemet ska ha funnits och använts varierar t.ex. beroende på om brottet har begåtts i en storstad eller på landsbygden samt vilken typ av brott som utreds. Att informationssystemet på annat sätt är av synnerlig vikt för utred- ningen omfattar de fall när det inte står klart att informationssystemet be- funnit sig vid eller i närheten av brottsplatsen, men ändå kan ha en av- görande betydelse i utredningen. Som exempel kan nämnas att ett infor- mationssystem befunnit sig längs en flyktväg från brottsplatsen eller när det finns skäl att tro att gärningspersonen kan tänkas förflytta sig medan brottet fortfarande pågår, t.ex. vid människorov eller grov narkotika- 6 § Ett tillstånd till hemlig dataavläsning enligt 4 § som gäller rumsavlyss- ningsuppgifter får endast beviljas vid en förundersökning om brott som avses i 27 kap. 20 d § andra stycket . Hemlig dataavläsning enligt första stycket får användas endast på en plats där det finns särskild anledning att anta att den misstänkte kommer att uppehålla sig. Om platsen är någon annan stadigvarande bostad än den misstänktes, får tillstånd till hemlig dataavläsning beviljas endast om det finns synnerlig anledning att anta att den misstänkte kommer att uppehålla sig där. Hemlig dataavläsning enligt första stycket får aldrig användas på en plats dit tillträdestillstånd enligt 13 § inte får beviljas. I bestämmelsen anges förutsättningarna för tillstånd till hemlig data- avläsning för avläsning eller upptagning av rumsavlyssningsuppgifter. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 10.1.2, 10.1.4 och 10.3.2. Av första stycket framgår att tillstånd till hemlig dataavläsning som av- ser rumsavlyssningsuppgifter endast kan beviljas för de brott som nämns i 27 kap. 20 d § andra stycket RB, t.ex. spioneri och mord. som framgår av hänvisningen till 4 §, endast vidtas mot en person som är skäligen misstänkt och åtgärden måste vara av synnerlig vikt för utred- I andra stycket anges att en åtgärd enligt första stycket endast får användas på en plats där det finns särskild anledning att anta att den misstänkte kommer att uppehålla sig. Det är samma platskrav som gäller 2019/20:64 för hemlig rumsavlyssning enligt (27 kap. 20 e § andra stycket). Särskild anledning att anta innebär att det ska finnas någon faktisk omständighet som med viss styrka talar för att den misstänkte verkligen kommer att uppehålla sig på platsen i vart fall under tillstånds- tiden. Om platsen är någon annan stadigvarande bostad än den misstänktes får hemlig dataavläsning dock tillgripas endast om det finns synnerlig anledning att anta att den misstänkte kommer att uppehålla sig där. Det innebär att man måste vara så gott som säker på att den misstänkte kommer att uppehålla sig på platsen som tillståndet gäller. Ett exempel där rekvisitet kan anses uppfyllt är om det genom yttre spa- ning framkommit omständigheter som visar att en misstänkt vid en viss bestämd tidpunkt brukar besöka en bekants bostad. Detta strängare krav gäller endast annan stadigvarande bostad än den misstänktes egen. Därmed gäller kravet inte när tillståndet avser tillfälliga bostäder såsom hotellrum, möteslokaler eller andra tillfälliga övernattningslokaler. Den praktiska verkställigheten av hemlig dataavläsning för avläsning eller upptagning av rumsavlyssningsuppgifter skiljer sig åt från hemlig rumsavlyssning enligt . I de senare fallen monteras av- lyssningsutrustning på en plats där den misstänkte förväntas befinna sig. Vid hemlig dataavläsning måste en funktion i informationssystemet akti- veras, t.ex. en mikrofon i en dator, mobiltelefon eller läsplatta. Den som ska pröva förutsättningarna för tillstånd bör således förhöra sig om hur den brottsbekämpande myndigheten tänkt att det ska gå till att ha kontroll så att informationssystemet finns på den plats tillståndet gäller och, om nödvändigt, meddela de särskilda villkor i tillståndet som behövs (18 §). Av tredje stycket framgår att hemlig dataavläsning för att läsa av eller ta upp rumsavlyssningsuppgifter aldrig får avse sådana platser dit tillträdes- tillstånd inte får beviljas. Även detta krav motsvarar vad som gäller för hemlig rumsavlyssning enligt . Se vidare om vilka platser som avses i kommentaren till 13 §. Hemlig dataavläsning utanför en förundersökning Förhindrande av vissa särskilt allvarliga brott 7 § Ett tillstånd till hemlig dataavläsning får beviljas om 1.det med hänsyn till omständigheterna finns en påtaglig risk för att en person kommer att utöva brottslig verksamhet som innefattar brott som anges i 1 § lagen (2007:979) om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott, eller 2.det finns en påtaglig risk för att sådan brottslig verksamhet kommer att utövas inom en organisation eller grupp och det kan befaras att en person som tillhör eller verkar för organisationen eller gruppen medvetet kommer att främja denna verksamhet. Ett tillstånd enligt första stycket får beviljas endast om åtgärden är av synnerlig vikt för att förhindra sådan brottslig verksamhet som anges i det stycket. Hemlig dataavläsning som gäller kameraövervakningsuppgifter får användas endast på en plats där den person som anges i första stycket kan antas komma att uppehålla sig. En sådan plats får dock inte vara någons stadigvarande bostad. Ett tillstånd får inte avse rumsavlyssningsuppgifter. I paragrafen finns bestämmelser om vad som gäller för tillstånd till hemlig dataavläsning vid sådana förhållanden som kan ligga till grund för tillstånd till hemliga tvångsmedel enligt lagen (2007:979) om åtgärder för att Prop. 2019/20:64 förhindra vissa särskilt allvarliga brott (preventivlagen). finns i avsnitt 10.2.2. Av första stycket framgår att tillstånd till hemlig dataavläsning får beviljas under samma förutsättningar som kan ligga till grund för tillstånd till hemliga tvångsmedel enligt preventivlagen. Enligt första punkten får tillstånd till hemlig dataavläsning beviljas om det med hänsyn till omständigheterna finns en påtaglig risk för att en person kommer att utöva sådan brottslig verksamhet som anges i 1 § preventivlagen, t.ex. spioneri och terroristbrott.