prop · H60390 · 2019-03-20 00:00:00 — Antalet fonder som godkänts av miljömärkningen Svanen har ökat och är nu uppe i 17 stycken. har kriterier för dryckesförpackningar och renovering av byggnader beslutats. Ett omfattande arbete med digitalisering av Svanen har startats upp och kommer att pågå även . 2.7Ministerrådet för fiskeri och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk har ministerrådet för fiskeri, jordbruk, livsmedel och skogsbruk (MR-FJLS) hållit två ministermöten, varav ett extrainsatt mot bakgrund av de extrema väderförhållandena med torka Det ordinarie ministermötet ägde rum 2018/19:90 den 26–i /, delvis med en gemensam politisk diskussion med ministerrådet för regionalt samarbete (MR-R), och präglades i hög grad av frågor om gränsregionalt samarbete, bioekonomi och digitalisering. Härutöver har tio möten i olika underliggande ämbetsmannakommittéer hållits i svensk regi. Under det svenska ordförandeskapet fortsatte fiskerisamarbetet i linje med den nordiska vägkartan för blå bioekonomi. Prioriterade områden var nya produkter och tjänster inom fiskerinäringen, digitaliseringens möjligheter och att utveckla konceptet Good Governance. anordnade en konferens på temat blå bioekonomi med fokus på nya produkter och tjänster, producerade utifrån ett hållbart perspektiv. Digitaliseringens betydelse för fiskenäringen fick stort utrymme på konferensen. En annan konferens om Good Governance fokuserade på den nordiska fiskeriförvaltningen och utgick från tre nordiska rapporter. Jord- och skogsbrukssamarbetet har fokuserat på digitaliseringens betydelse för utvecklingen av bioekonomin. Ett antal samverkansområden har identifieras där fortsatt arbete kommer att ske . Vid ministermötet fattades beslut om ett strategiskt bioekonomiprogram för . Efter beslut på ett extrainsatt ministermöte har två arbetsgrupper tillsatts för att följa upp torka och skogsbränder på jordbruksrespektive skogsområdet. Avrapportering om möjligheterna till stärkt samarbete för att öka jordbrukets och skogsbrukets resiliens kommer att ske på kommande ministermöte . Ett arbete har också bedrivits i fråga om kol i mark kopplat till klimatåtgärder. Det svenska ordförandeskapet arrangerade ett seminarium om hållbar produktion och konsumtion kopplat till livsmedelssektorn. Syftet var att diskutera den omställning som livsmedelssystemen i de nordiska länderna står inför, för att bli mer miljö- och hälsomässigt och ekonomiskt hållbara. Diskussionen utgick från en rapport som arbetar med om hälsosamma från hållbara livsmedelssystem i . Det svenska ordförandeskapet arrangerade även ett gemensamt möte för strategi- och expertgrupperna för antibiotikaresistens där bland annat miljöaspekter och infektionsförebyggande arbete togs upp. Detta var ett samarrangemang mellan MR-FJLS och ministerrådet för social- och hälsopolitik (MR-S). Under det svenska ordförandeskapet har projekt inom programmet ”Ny nordisk mat” bland annat anordnat ett erfarenhetsutbyte kring skyddade ursprungs- eller geografiska livsmedelsbeteckningar, ett möte på temat barn och mat samt ett seminarium kring jämställdhet i nordisk gastronomi. Besöksnäring och måltidsturism var också en diskussionspunkt vid ministermötet i . Vid framför allt utomnordiska evenemang har Ny Nordisk Mat samordnat sina insatser med Programmet bidrar till gemensamma nordiska satsningar där Skr. 2018/19:90 måltiden är en viktig del av profileringen. Nordiskt genresurscenter (NordGen) är de nordiska ländernas gemensamma av växt- och djurgenetiska resurser. Institutionen, med huvudkontor i , har haft stora utmaningar på grund av eftersatt underhåll och bristande kapacitet i att hantera en omfattande eftersläpningav fröer. har arbete inletts med att åtgärda arbetsmiljön i och en process för att bygga nya lokaler har inletts tillsammans med Akademiska hus. kunde vid det årliga ministermötet bekräfta att även kommer att stå för den då betydligt högre lokalkostnaden. har under sitt ordförandeskap aktivt arbetat för att lösa NordGens ekonomiska problem och skapa en hållbar framtid för institutionen. beslöt samarbetsministrarna om en extraordinär förstärkning av NordGens budget , för att framtidssäkra verksamheten. Frövalvet Global Seed Vault, på , firade 10-årsjubileum den 26–med seminarium och ceremonier i . NordGen, och Crop Trust, som tillsammans ansvarar för verksamheten, stod som värdar och deltog som ordförande i . Även medierna var på plats och bevakade firandet, som samlade forskare och genbanksrepresentanter från hela världen. 2.8Ministerrådet för social- och hälsopolitik Under har de nordiska social- och hälsoministrarna () prioriterat äldre och en åldrande befolkning, med de utmaningar för sjukvård och omsorg som detta medför. En konferens med fokus på personalen i äldreomsorgen och deras arbetsmiljö anordnades . Under ett seminarium om jämställda pensioner behandlades pensionsgapet mellan män och kvinnor i de nordiska länderna och åtgärder som kan minska detta. startade också ett svenskt ordförandeskapsprojekt för att utveckla innovativa lösningar för vård och omsorg på distans samt möjliggöra utbytande av e-recept över gränserna. När de nordiska social- och hälsoministrarna möttes beslutade de att det prioriterade temat för perioden –2021 ska vara att skapa mer sammanhållna vård- och omsorgsprocesser, i synnerhet för äldre brukare och patienter. Det svenska ordförandeskapet initierade en process för att utveckla det nordiska samarbetet inom folkhälsa. En nordisk konferens om vård och omsorg i förändring genomfördes. De olika initiativ som igångsatts utifrån förslagen i strategiska genomlysning av det nordiska hälsosamarbetet fortsatte . Rapporten från motsvarande genomlysning av det nordiska samarbetet på det sociala området, som beställdes av MR-S 2017, överlämnades av utredaren till det svenska ordförandeskapet . 2018/19:90 Förslagen till insatser och åtgärder i Árnasons rapport kommer att behandlas av MR-S vid möte i . har det svenska ordförandeskapet också tagit initiativ till att utveckla det nordiska samarbetet med , och kring hälsorelaterade och sociala frågor. Vid en gemensam nordisk-baltisk workshop i identifierades en rad områden av gemensamt intresse och det lades en grund för en fortsatt process för dialog och samarbete. anordnade välfärdscenter konferensen välfärdsforum på uppdrag av och i nära samarbete med det svenska ordförandeskapet. Syftet var bland annat att fokusera på sociala förhållanden i och situationen för särskilt utsatta grupper samt identifiera nordiska välfärdsutmaningar. har det pågått diskussioner för att enas om en revidering av den nordiska överenskommelsen om gemensam nordisk arbetsmarknad för viss hälso- och sjukvårdspersonal och veterinärer, även kallat . Ordförandeskapsåret avslutades med att det reviderade avtalet slutligen kunde undertecknas av de nordiska länderna i . anordnade de nordiska arbetsmarknadsministrarna () en ministerkonferens i samarbete med jämställdhetssektorn, med fokus på nyanlända kvinnors etablering på arbetsmarknaden. Under konferensen presenterade resultaten av en specialbeställd rapport med ? A first overview of the integration of refugee women. De nordiska arbetsmarknadsministrarna deltog även i en paneldiskussion om lämpliga policyåtgärder och erfarenheter av etableringsinsatser. Konferensen följdes upp med ett expertseminarium som samlade sakkunniga, forskare och experter för att presentera befintlig forskning och utbyta erfarenheter av olika insatser i de nordiska länderna. I anslutning till konferensen anordnades ett möte i ministerrådet för arbetsliv där huvuddiskussionen fokuserade på ordning och reda på arbetsmarknaden men där även trakasserier i arbetslivet kopplat till metoorörelsen togs upp. Under mötet antog arbetsmarknadsministrarna även en gemensam nordisk deklaration om rättvis konkurrens och rättvisa arbetsvillkor som senare lämnades till Europeiska kommissionen. Ministerdiskussionens tematik följdes upp på ett nordisk–baltiskt expertseminarium om ordning och reda på arbetsmarknaden i . Erfarenheter av arbetet med att motverka fusk och arbetslivskriminalitet samt att skapa förutsättningar för sund konkurrens i arbetslivet diskuterades av experter från departement och myndigheter och av representanter från arbetsmarknadens parter. Den 15–arrangerades i samarbete med svenska , en konferens om framtidens arbetsmarknad i . Hur den teknologiska utvecklingen kommer att påverka framtidens arbetsmarknad och vilka konsekvenser detta för med sig för efterfrågad kompetens och behov av livslångt lärande var frågor som stod i fokus för konferensen. 2018/19:90 tillsammans med ett nordiskt expertseminarium om den vuxna befolkningens färdigheter. Under seminariet presenterades resultat från det OECD-initierade PIAAC som mäter den vuxna befolkningens kunskaper och färdigheter. deltog experter och sakkunniga från de nordiska länderna, och . offentliggjordes delrapporten future of work – Drivers, institutions and politics. Rapporten är den första delrapporten av sju i det stora nordiska forskningsprojektet om framtidens arbetsmarknad som till stora delar finansieras av MR-A. för jämställdhet (MR-JÄM) valde att prioritera män och jämställdhet, mäns våld mot kvinnor samt jämställdhetsintegrering. var ansvarigt för de nordiska ordförandeskapsaktiviteterna vid FN:s kvinnokommissions årliga möte, Commission on the Status of Women (CSW). Aktiviteterna bestod bland annat i en nordisk expertpanel, en nordisk jämställdhetsministerpanel samt en mottagning med deltagande av cheferna för () och UN Women. Frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), metoo-rörelsen och jämställdhet i gles- och landsbygd stod i tematiskt fokus. I samband med att stod värd för en internationell konferens om män och jämställdhet, International Conference on Men and Gender Equality (ICMEO), genomfördes ett flertal nordiska aktiviteter. Det årliga nordiska jämställdhetsministermötet liksom ett möte mellan nordiska och baltiska jämställdhetsministrar genomfördes i anslutning till ICMEO. Vid det nordiska jämställdhetsministermötet fattades beslut om ett nytt nordiskt jämställdhetssamarbetsprogram –2022. Inom ramen för arbetet mot mäns våld mot kvinnor genomförde MR- JÄM ett nordisk-baltiskt seminarium om prostitution . MR-JÄM har understött arbetet med jämställdhetsintegrering och mot sexuella trakasserier inom samtliga sektorer i . Bland annat har utbildningstillfällen i jämställdhetsintegrering för anställda med ansvar för nordiska frågor i genomförts liksom möten för att diskutera sexuella trakasserier. MR-JÄM valde att lyfta metoo-rörelsen vid CSW liksom att genomföra ett seminarium om erfarenheterna från metoo i de nordiska och baltiska länderna. MR-JÄM har samarbetat med ministerrådet för arbetsliv (MR-A) kring en konferens om utrikesfödda kvinnors etablering i arbetslivet samt med ministerrådet för social och hälsa (MR-S) och MR-A om jämställdhet i arbetslivet i samband med . för digitalisering (MR-Digital) är ett så kallat ad hocministerråd, med ett tillfälligt mandat 2018–2020, som även inkluderar de baltiska länderna. De nordiska statsministrarna undertecknade en avsiktsförklaring om fördjupat samarbete kring utveckling av 5G. Målsättningen är att ska bli världens första och mest uppkopplade 5G-region. Statsministrarna gav MR-Digital i uppdrag att utarbeta och genomföra en handlingsplan för att följa upp deklarationen. Under det svenska ordförandeskapet har MR-Digital gått vidare med genomförandet av den nordisk-baltiska ministerdeklarationen Digital North, antagit en deklaration om artificiell intelligens samt antagit en handlingsplan för genomförandet av de nordiska statsministrarnas deklaration om 5G. bjöd it- och telekomföretagen in ministerråden för digitalisering och hållbar tillväxt till ett gemensamt event. Efter föredrag av bland andra professor och Northvolts VD fördes rundabordssamtal mellan politiker, näringslivsföreträdare och forskare. På digitaliseringsministrarnas möte hade bjudits in för att leda ett rundabordssamtal. Under mötet undertecknade även de nordisk-baltiska digitaliseringsministrarna en avsiktsförklaring om fördjupat samarbete för att utveckla och främja användningen av artificiell intelligens. Mötet avslutades med att ministerråden för digitalisering och hållbar tillväxt möttes för ett gemensamt evenemang tillsammans med itbranschen, arrangerat av . Inom MR-Digital pågår även projektet (NOBID) som ska utveckla funktioner för gränsöverskridande elektronisk identifiering i och . 2.12Ministerrådet för ekonomi- och finanspolitik lanserades upplaga av (NEPR) på temat ökande inkomstskillnader i de nordiska länderna. Tidskriften ges ut på initiativ av de nordiska finansministrarna i syfte att göra aktuell ekonomisk-politisk forskning mer tillgänglig för beslutsfattare och för att uppmuntra en bredare diskussion om gemensamma ekonomisk-politiska frågor. Årets presentation gjordes vid ett seminarium med finansminister som huvudtalare. Evenemanget avslutades med en livlig högnivådebatt ledd av professor och med deltagande av bland andra , , , och , . arrangerade finanssektorn ett seminarium om ekonomiska aspekter på nordisk klimatpolitik med medverkan av samhällsdebattörer, beslutsfattare och forskare verksamma inom området. för lagstiftningsfrågor (MR-LAG) hölls ett möte mellan de nordiska ländernas justitieministrar. Vid mötet ingick de nordiska länderna en avsiktsförklaring om fördjupat polissamarbete som följdes upp med en konferens. Vid mötet enades justitieministrarna om ett uttalande om sexualbrott mot barn på internet och utbytte erfarenheter kring aktuella åtgärder för att hantera organiserad brottslighet. Ett beslut togs om att stärka nordisk forskning på det brottsförebyggande området med särskilt fokus på kvinnors roll i, och betydelse för, rekryteringen till våldsbejakande extremism. Vidare kom justitieministrarna överens om ett nytt fyraårigt samarbetsprogram för justitiesektorn. har även det nordiska samarbetet med kring rättsliga frågor fortsatt. Vid det nordisk-baltiska justitieministermötet som ägde rum fördes diskussioner om dataskydd, internationella brottsnätverk, penningtvätt och finansiering av terrorism samt artificiell intelligens. kommer att stå värd för nästa nordiskbaltiska justitieministermöte som äger rum 2020. 3Nordiskt utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete har samordnat det informella nordiska (N5) och nordisk-baltiska (NB8) utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet. N5-samarbetet har fortsatt att utvecklas, såväl när det gäller engagemanget för närområdesfrågorna som utökad samverkan kring globala frågor och den internationella utvecklingen. Samarbetena inom ramen för det informella nordiska utrikespolitiska samarbetet och det nordisk-baltiska samarbetet är fortsatt prioriterade, inte minst i ljuset av den senaste tidens utveckling i det östra grannskapet och i vårt närområde. Målen för de svenska samordningsansvaren för N5 och NB8 har varit att: i) bidra till att främja dialog och förtroende, ii) försvara den liberala världsordningen, iii) verka för att stärka banden till , iv) förankra och driva FN-frågor av gemensamt intresse samt v) utveckla den transatlantiska dialogen. Den 17–träffades de nordiska utrikesministrarna i . Vid mötet diskuterades fördjupat nordiskt utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete, utvecklingen i , , regional säkerhet, transatlantiska relationer, aktuella EU-frågor inklusive brexit och rättsstatsfrågor samt nordiskt FN-samarbete och arbetet i . anordnades ett utrikesministermöte mellan NB8-länderna och Visegrad-kretsen (, , och ) i . De deltagande ministrarna diskuterade aktuella utmaningar kopplade till säkerhet och relationerna till och , Östliga grannskapet, transatlantiska länken och frågor kring framtid. 2018/19:90 Den 22–hölls ett informellt nordiskt statsministermöte i . Mötet fokuserade på digitalisering och 5G. I övrigt diskuterades nordiskt samarbete, säkerhetsläget i närområdet, EU-frågor, globala säkerhetsfrågor och arbetet i samt relationen med . Under sessionsvecka möttes de nordiska statsministrarna, respektive utrikesministrarna, i . Vid statsministermötet diskuterades under svensk ledning frågan om utländska direktinvesteringar i samhällskritisk infrastruktur, säkerhetskänsliga uppgifter och teknologi. De nordiska och baltiska statsministrarna mötte även premiärminister i formatet med fokus på hälsa och life science. Det nordiska utrikesministermötet leddes av och vid mötet diskuterades aktuella säkerhetspolitiska utmaningar i fråga om , och , FN-frågor inklusive frågor på FN:s säkerhetsråds dagordning, säkerheten i och , aktuella EU- frågor samt transatlantiskt samarbete. I egenskap av samordnande land i N5 höll den svenska utrikesministern de nordiska utrikesministrarnas utrikespolitiska redogörelse vid den internationella debatten under session . Det nordiska FN-samarbetet på det utrikespolitiska området är omfattande och tätt. Det nordiska stödet till under medlemskapet i har varit viktigt och bidragit till en intensifierad nordisk dialog om FN och säkerhetsrådet. Det nordiska kvinnliga medlingsnätverket grundades i , och är en sammanslutning av nationella kvinnliga medlingsnätverk från , , , och . Samarbetet har intensifierats och fördjupats med ett antal gemensamma aktiviteter och erfarenhetsutbyten. stod värd för ett möte inom det så kallade e-PINE-formatet, mellan de nordisk-baltiska länderna och . Samtalen fokuserar på gemensamma intressen i förhållande till den transatlantiska länken, inte minst säkerheten i närområdet och stabilitet i det östra grannskapet. 4Nordiskt samarbete inom försvar och samhällets krisberedskap Försvarssamarbetet mellan de nordiska länderna har vidareutvecklats inom Nordic Defence Cooperation (Nordefco). Arbetet med att förenkla för de nordiska ländernas försvarsmakter att verka på varandras sjö-, luft- och landterritorier i fredstid har fortskridit. En process pågår för att utveckla samarbetet kring alternativa landningsbaser till att även omfatta bestyckade stridsflygplan. undertecknade försvarsministrarna från , , och samt den isländske utrikesministern ett uppdaterat strategiskt styrdokument för samarbetet inom Nordefco, Vision Skr. 2018/19:90 2025. Visionen konstaterar att de nordiska länderna har olika säkerhetspolitiska tillhörigheter men att man står inför samma utmaningar och därför ska eftersträva ett nära, effektivt och kostnadseffektivt samarbete för att stärka nationellt försvar och förmågan att agera tillsammans. Visionen ger även uttryck för ambitionen att utveckla det nordiska försvarssamarbetet i fred, kris och konflikt. Inom ramen för det norska ordförandeskapet i Nordefco har två studier genomförts när det gäller möjligt försvarssamarbete inom områdena rymden och autonoma obemannade system. har bidragit till FN:s insats Minusma med taktisk flygtransport inom ramen för en nordisk-portugisisk-belgisk rotation. har även förberedelser genomförts inför det svenska ordförandeskapet i Nordefco . 4.2Nordiskt samarbete kring krisberedskap Det nordiska krisberedskapssamarbetet fortsatte i enlighet med de så kallade Hagadeklarationerna. var ordförande för samarbetet som syftar till att stärka de nordiska ländernas förmåga att motstå och hantera allvarliga olyckor och kriser som kan drabba ett eller flera länder i . Samarbetet har bland annat handlat om att förbättra möjligheter för att kunna ge och ta emot stöd inom , att utveckla samarbetet kring analys av gränsöverskridande risker och de nordiska ländernas förmåga att hantera dem och att utnyttja existerande ramar för informationsutbyte. Vikten av ett välfungerande samarbete inom och EU blev tydligt , med omfattande torka och efterföljande skogsbränder. Genom det nordiska räddningstjänstsamarbetet Nordred och EU:s civilskyddsmekanism fick värdefull hjälp av många länder, inklusive , och , i arbetet med att bekämpa skogsbränderna. Samarbetet mellan och är mycket nära och omfattande. Några exempel på detta är det fördjupade bilaterala samarbetet i utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska frågor, EU-frågor, FN-frågor och näringslivets integration. Besöksutbytet har varit fortsatt omfattande på alla nivåer och ett stort antal svenska ministrar och statssekreterare har haft överläggningar med sina finska kollegor. Det fördjupade försvarssamarbetet mellan och har tagit betydande steg framåt. undertecknade försvarsminister och försvarsminister ett 2018/19:90 samförståndsavtal för det bilaterala försvarssamarbetet. syftar till att skapa kontinuitet, långsiktighet och förutsägbarhet i genomförandet av försvarssamarbetet mellan och . besökte utrikesminister för möte med utrikesminister . Samtalen kretsade kring det fördjupade svensk-finska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet, säkerhetsläget i vårt närområde, , relationen till , EU:s framtid, arbetet i och kärnvapennedrustning. I samband med besöket anordnades ett jubileumsseminarium på med anledning av att och firade av diplomatiska förbindelser 2018. Båda ländernas utrikesministrar deltog vid seminariet. Tjänstemannautbytet mellan och är väl etablerat. tjänstgjorde en finsk tjänsteman vid Försvarsdepartementet i och tjänstgjorde en svensk tjänsteman vid försvarsministeriet i . 2018 tjänstgjorde på motsvarande vis en svensk tjänsteman vid utrikesministeriet i och en finsk tjänsteman tjänstgjorde vid i . Regeringen har med medel för nordiskt samarbete fortsatt att stödja finsk-svenska projekt, bland annat i , samt projektet i , som syftar till att stärka svenskundervisningen i finskspråkiga skolor. Förbindelserna mellan och är mycket goda. är fortsatt, vid sidan av , viktigaste handelspartner. Den totala handeln med är emellertid större än vad både export- och importsiffrorna för varor visar. Till detta kommer gränshandeln som bedöms uppgå till åtminstone . En bilateral arbetsgrupp med representanter från respektive regeringskansli initierades av 2017 och behandlar bilaterala gränshinder och handelshinder. Det bilaterala försvarssamarbetet har bland annat förstärkts genom att försvarsattachéer återinförts i respektive land. Ett fortsatt intensivt bilateralt besöksutbyte skedde på alla politiska nivåer mellan och . har bilaterala möten ägt rum mellan utrikesminister och där fokus under samtalen bl.a. handlat om NO:s kandidatur till . har en norsk UD-anställd tjänstgjort vid , med fokus på kampanj till 2021–2022. har 4 miljoner invånare och utgör sinnebilden för det svensk-danska samarbetet. Den unika materialforskningsanläggningen (ESS), med verksamhet på båda sidor om sundet i och , är ett tydligt exempel på samverkan i ESS tillsammans med MAX-IV laboratoriet, som är Skr. 2018/19:90 världens ljusstarkaste synkrotronljusanläggning, förstärker bilden av som ett högteknologiskt center i . Arbetet med att undanröja gränshinder inom regionen har fortsatt i samarbete med regionala och nationella aktörer. , som bytte namn till Greater Committe , omfattar regioner och kommuner på båda sidorna av och har fortsatt arbetet med att kartlägga och lösa gränshinder i regionen. Regeringen beslutade att tillfälligt förlänga gränskontrollerna vid inre gräns och återigen . besökte försvarsminister för bilaterala överläggningar där en aktivitetslista för det bilaterala försvarssamarbetet överenskoms. ingicks ett tekniskt avtal om bilateralt flygsamarbete på försvarsmaktsnivå. Förbindelserna mellan och är fortsatt mycket goda. Den 17– genomfördes ett statsbesök av president . . Besöket fokuserade på främjande av hållbart bostadsbyggande, medicinskt forskningssamarbete och det gemensamma språk- och kulturhistoriska arvet. Besöket var framgångsrikt och har följts upp , inte minst vad gäller bostadsbyggande. besökte EU- och handelsminister för överläggningar med utrikesminister . Huvudfokus för besöket var förhållande till EU/EES, brexit samt export av gröna energilösningar. Finansminister deltog i i den 26–.