prop · H60333 · 2019-01-07 00:00:00 — Av utredningen framgår att det skulle innebära stora effektivitetsvinster för både och de enskilda som ska kontrolleras om får direktåtkomst till körkortsfotografierna även vid flygande inspektioner och andra kontroller av förarbehörighet som görs i trafiken. I situationer där föraren inte har med sig sitt körkort skulle tiden för att fastställa förarens identitet enligt kunna minska med med sådan tillgång. har efter att utredningen lämnat sitt förslag, framfört att de har behov av direktåtkomst till körkortsfotografierna i vägtrafik- registret i större utsträckning än vad utredningen föreslår. Myndigheten föreslår därför en utvidgning av den av utredningen föreslagna ändamålsbestämmelsen som rör behörigheter så att sådana uppgifter även får behandlas för att tillhandahålla information som behövs i myndighetens brottsförebyggande och brottsbekämpande verk- samhet liksom vid myndighetens arbete för att upprätthålla allmän ordning och säkerhet. Som skäl för förslaget anför i huvudsak följande. Myndighetens främsta uppgift är att förebygga och utreda brott. Det är då av grundläggande betydelse att snabbt och enkelt kunna fastställa identiteten på såväl misstänkta som andra aktörer som förekommer i ett ärende. Särskilt vid grova brott kan det vara av avgörande betydelse att , utan onödigt dröjsmål, kan få tillgång till säkra bilder på aktörerna i ärendet. Att kunna jämföra verklighet och bild är också viktigt i operativa spaningsärenden för att inte i onödan använda spanings- resurser på personer som felaktigt uppfattats som misstänkta. Även i händelse av ett terroristattentat skulle det finnas ett starkt behov av att snabbt kunna identifiera misstänkta gärningsmän för att bl.a. kunna förhindra eventuella ytterligare attentat. En ytterligare omständighet av betydelse är att många av de personer som är föremål för intresse är mycket noga med att ha ett giltigt körkort, eftersom de vet att de vid minsta misstanke kan bli föremål för kontroll. Samma personer har inte i lika stor omfattning giltiga svenska pass som kan fylla behovet av identifikation. har vidare intresse av att kunna jämföra körkort och pass för att avslöja eventuella förfalskningar som kan ha gjorts som en förberedelse för att begå brott. Om myndigheten har direktåtkomst till körkortsfotografierna kommer kriminella personer att få svårare att använda sig av förfalskade körkort. Behov av snabb åtkomst till körkortsfotografier finns även vid t.ex. internationella förfrågningar om personer som inte kan identifieras, vid sökning efter försvunna personer, vid räddningsinsatser och vid identifiering av avlidna personer. Personerna har i dessa fall ofta körkort, men inte alltid pass. För att få tillgång till ett körkortsfotografi måste en polisman kontakta Transportstyrelsen och beställa fotografiet, som sedan skickas via e-post eller fax. anser att detta är ett omständligt och föråldrat arbetssätt som dessutom bara kan utnyttjas under Transport- styrelsens kontorstider. Fotografier som skickas på detta sätt är vidare ofta av dålig kvalitet. Förutom effektivitetsvinster innebär den snabbare identifiering av personer som kan ske med förslaget att ett frihets- berövande i vissa fall kan undvikas. Till Säkerhetspolisens uppgifter hör att förebygga, förhindra och upptäcka brottslig verksamhet som innefattar brott mot rikets säkerhet och terrorbrott samt att utreda och beivra sådana brott. Vidare ska myndigheten bl.a. fullgöra vissa uppgifter i samband med personskydd och uppgifter enligt säkerhetsskyddslagen (1996:627). Säkerhetspolisen har föreslagit att det ska skapas möjligheter för myndigheten att få direktåtkomst till körkortsfotografier i vägtrafik- registret i myndighetens brottsbekämpande verksamhet, dvs. såväl i den utredande verksamheten som i underrättelseverksamheten. Säkerhets- polisens arbete är ofta tidskritiskt och tillgången till fotografierna kan behövas när som helst , . Den nuvarande ordningen att myndigheten endast kan få del av fotografierna på begäran och efter Transportstyrelsens handläggning är inte tillräckligt effektiv. De bilder som tillhandahålls på detta sätt är som nämnts dessutom ofta av dålig kvalitet. Säkerhetspolisen har som skäl för sitt förslag anfört i huvudsak följande. I Säkerhetspolisens brottsbekämpande verksamhet arbetar myndigheten ofta utifrån ett ofullständigt underrättelseläge, där varje bit information som kan förbättra lägesbilden kan vara avgörande för att nå framgång. Myndigheten har ett stort behov av att kunna identifiera individer som är aktuella i myndighetens verksamhet, t.ex. utpekade hotaktörer, för att bl.a. kunna förebygga attentat och avvärja hot mot den centrala statsledningen. Inkommen information innehåller ofta uppgifter om t.ex. namn, foto, telefonnummer, online-ID eller IP-adress, men sällan någon säkerställd identitet. En direktåtkomst till körkortsfotografierna i vägtrafikregistret skulle möjliggöra för Säkerhetspolisen att skyndsamt kunna identifiera möjliga misstänkta och medgärningspersoner, även utanför ordinarie kontorstid. En sådan ordning skulle gagna samtliga operativa verksam- hetsområden. Även förmågan att snabbt kunna identifiera för myndigheten tidigare okända hotaktörer, som är särskilt svåra att upptäcka eftersom de normalt inte ingår i ett nätverk, och därigenom öka möjligheten att reducera hot och sårbarheter inom ramen för Säkerhetspolisens under- rättelsearbete skulle öka genom en direktåtkomst. Säkerhetspolisen har även anfört att myndigheten redan enligt gällande lagstiftning har rätt att få tillgång till fotografierna. Förslaget innebär således inte en utvidgning av tillgången till uppgifter, utan endast ett effektivare sätt att få del av uppgifterna. Eftersom uppgiftsskyldighet föreligger finns det inte heller några sekretesshinder mot den föreslagna Säkerhetspolisen anser slutligen att myndighetens behov av att i den brottsbekämpande verksamheten kunna behandla körkortsuppgifter genom direktåtkomst får anses väga tyngre än den risk för integritets- intrång som en sådan behandling kan innebära för den enskilde. har i sitt remissvar anfört att de ställer sig bakom utredningens generella överväganden och ställningstagande att det finns flera fördelar med att ge direktåtkomst till körkorts- fotografier. Något större integritetsintrång för den enskilde kan inte anses föreligga. Myndigheten anser dock att det föreslagna ändamålet är för snävt utformat. Fördelarna med att snabbt kunna fastställa en persons identitet gör sig gällande vid många typer av brott och inte endast där det är aktuellt att kontrollera en förarbehörighet. utfärdar ordningsbotsförelägganden, bl.a. för fartöverträdelser till sjöss. Det är relativt vanligt att en båtförare som har gjort sig skyldig till en överträdelse inte har med sig någon legitimationshandling, vilket försvårar eller t.o.m. omöjliggör en avrapportering genom ordningsbotsföreläggande. Myndig- heten ser därmed ett stort värde i att få direktåtkomst till körkortsfoto- grafier för identifiering, särskilt vid brottslighet till sjöss. Kustbe- vakningen föreslår därför att utredningens förslag utvidgas så att och andra myndigheter med brottsbekämpande uppgifter kan få direktåtkomst till körkortsfotografier för identifiering i brottsbekämpande verksamhet. Regeringen delar , Säkerhetspolisens och Kustbevak- ningens uppfattning att det finns behov för myndigheterna att snabbt och enkelt få tillgång till körkortsfotografierna i vägtrafikregistret imyndigheternas brottsbekämpande verksamheter, liksom i Polismyndig- hetens verksamhet för upprätthållande av allmän ordning och säkerhet. Även ser det som mycket positivt att Polismyndig- heten kan medges direktåtkomst till körkortsfotografier. Att skyndsamt kunna fastställa identiteten på såväl misstänkta som andra aktörer som förekommer i myndigheternas verksamheter kan vara av avgörande betydelse både för utgången i ett ärende och för att bl.a. förhindra brott. Myndigheterna har redan enligt gällande rätt möjlighet att på begäran få del av körkortsfotografierna, men inte via direktåtkomst. Enligt regeringens uppfattning är fördelarna med att ge myndigheterna direkt- åtkomst till fotografierna stora, både i förhållande till resultat och till effektivitet. En sådan åtkomst innebär inte att myndigheternas tillgång till uppgifter utvidgas, utan det är endast sättet på vilket de kan få tillgång som ändras. Att medge direktåtkomst innebär dock, som Datainspektionen påpekat, en större potentiell risk för spridning av körkortsfotografierna. För att direktåtkomst ska kunna beviljas bör det därför krävas att uppgifterna omgärdas av motsvarande sekretesskydd hos de tre myndig- heterna som hos Transportstyrelsen. Som framgår ovan gäller enligt 22 kap. 1 § OSL och 6 § OSF sekretess för körkortsfotografierna i vägtrafikregistret. Sekretessen hindrar emellertid inte att uppgift lämnas till en annan myndighet, om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning (10 kap. 28 § OSL). En sådan uppgiftsskyldighet finns i FVTR som stadgar att uppgift i vägtrafikregistret i form av en fotografisk bild av en enskild på begäran lämnas ut till bl.a. , Säkerhetspolisen och Kustbe- vakningen. Enligt regeringens uppfattning bör denna uppgiftsskyldighet bestå. Vid direktåtkomst gäller vidare att sekretessen överförs till den mottagande myndigheten enligt 11 kap. 4 § OSL. Finns det en annan primär sekretessbestämmelse till skydd för samma intresse som är tillämplig hos den mottagande myndigheten gäller dock denna (11 kap. 8 § OSL). I fråga om körkortsfotografier hos de tre myndigheterna skulle t.ex. 35 kap. 1 § 1 OSL, som rör sekretess för uppgift om bl.a. enskilds personliga förhållanden vid en förundersökning i brottmål, kunna vara tillämplig. En annan bestämmelse som skulle kunna vara tillämplig är bestämmelsen i 35 kap. 1 § 4 OSL som gäller sekretess för uppgift om enskilds personliga förhållanden i annan verksamhet som syftar till att förebygga, uppdaga, utreda eller beivra brott och som bedrivs av bl.a. , Säkerhetspolisen eller . Både dessa bestämmelser och 22 kap. 1 § OSL innehåller ett omvänt skaderekvisit, dvs. sekretess gäller som huvudregel enligt båda bestämmelserna. Fördelarna med att ge dessa myndigheter direktåtkomst till körkorts- fotografierna i vägtrafikregistret i deras brottsbekämpande verksamhet liksom vid upprätthållande av den allmänna ordningen och säkerheten är således stora. Den personuppgiftsansvarige ska enligt artikel 5.2 och 32 i dataskyddsförordningen se till att behandlingen av personuppgifter sker på ett korrekt och säkert sätt. Med hänsyn till detta och till att uppgifterna omgärdas av motsvarande sekretesskydd hos , och som hos Transportstyrelsen anser regeringen att fördelarna med att möjliggöra direktåtkomst för de tre myndigheterna får anses väga tyngre än den risk för integritetsintrång som åtgärden får anses innebära för enskilda körkortshavare. För att åstadkomma direktåtkomst för , Säkerhets- polisen och bör en ändamålsbestämmelse tas in i vägtrafikdatalagen som innebär att körkortsfotografier som behandlas i Transportstyrelsens verksamhet som rör behörigheter även ska få behandlas om det är nödvändigt för att tillhandahålla de tre myndigheterna sådana fotografier som behövs i deras brottsbekämpande och lagförande verksamhet och vid upprätthållande av den allmänna ordningen och säkerheten. Liksom Säkerhetspolisen och anser regeringen att brottsbekämpande verksamhet innefattar brottsföre- byggande arbete. Det bör dock framgå särskilt att uppgifterna får behandlas när det är nödvändigt för att tillhandahålla uppgifter som behövs i myndigheternas lagförande verksamhet (se t.ex. SOU 2017:74 s. 600 f.). Eftersom ändamålen endast tar sikte på , Säkerhets- polisens och verksamheter bör de regleras särskilt i stället för att tas in som en punkt i den föreslagna 2 kap. 8 § vägtrafik- datalagen. Som angetts i propositionen Ändringar i lagen (2001:558) om vägtrafik- register (prop. 2005/06:108 s. 10) gäller som huvudregel att ändamålet med behandlingen av personuppgifter måste bestämmas redan när personuppgifterna samlas in och att ett ändamål inte utan vidare kan läggas 2018/19:33 till i efterhand. Det skulle därför kunna hävdas att fotografier som redan är registrerade i vägtrafikregistret inte skulle få användas för det nya registerändamålet om inte uppgifterna samlades in på nytt. Regeringen anförde dock i propositionen att goda skäl talade för en annan syn på saken. Avbildandet av körkortsinnehavaren på körkortet tjänar inte något självändamål. Detta sker naturligtvis för att identiteten på föraren ska kunna kontrolleras i olika sammanhang, exempelvis i samband med trafikkontroller. Det var därför regeringens uppfattning att innehavarna av körkort rimligen hade att räkna med att fotografierna kunde komma att användas i sådana sammanhang. Under alla förhållanden ansåg regeringen att behandlingen av körkortsfotografier i ett brottsutredande syfte inte kan anses oförenlig med det ändamål för vilket de ursprungligen har samlats in. Det väckte därför inte några större betänkligheter från integritets- synpunkt att låta det nya registerändamålet gälla med retroaktiv verkan för de körkortsfotografier som redan hade samlats in. Regeringen anser att motsvarande resonemang kan anföras även i fråga om de nya ändamål som föreslås. Som anfördes i propositionen sker avbildandet av föraren på körkortet för att förarens identitet ska kunna kontrolleras i olika sammanhang. Körkortet fungerar också i praktiken som ett dokument som används för identifikation generellt och inte bara i trafiksammanhang. Att körkortet kan komma att användas för identifikation i , och brottsbekämpande verksamheter liksom vid kontroll av allmän ordning och säkerhet torde enligt regeringens uppfattning vara något som innehavare av körkort rimligen räknar med. Behandlingen kan därmed inte anses oförenlig med det ändamål för vilket uppgifterna ursprungligen samlades in. De nya registerändamålen ska således gälla med retroaktiv verkan för de körkorts- fotografier som redan har samlats in. Frågan om huruvida och ska omfattas av förslaget behandlas inte i utkastet till lagrådsremiss. Eftersom det saknas beredningsunderlag i den delen kan , och synpunkter om detta inte behandlas i detta lagstiftningsärende. 7.10.4Övrig behandling av personuppgifter Regeringens förslag: Personuppgifter som behandlas i Transport- styrelsens verksamhet som rör behörigheter ska även få behandlas om det är nödvändigt för tillhandahållande av sådana uppgifter om behörigheter som behövs som underlag för prövningar eller beslut för försäkringsgivning eller någon annan verksamhet. Regeringens bedömning: Det bör inte införas någon sekretess- brytande bestämmelse i fråga om uppgifter om körkort i vägtrafik- datalagen. Utredningens förslag och bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: anser att nyttoaspekterna ska ges större tyngd när det gäller försäkringsbolagens tillgång till körkortsupp- gifter för differentierad premiesättning. försäkringsbolag inte ska kunna få tillgång till uppgifter om återkallade körkort. ifrågasätter utredningens bedömning att försäkringsgivare inte ska få tillgång till uppgift om skälet till att ett körkort har återkallats. Förslaget i utkastet till lagrådsremiss: Överensstämmer i sak med regeringens, men skiljer sig delvis språkligt. Utkastet till lagrådsremiss innehöll ingen uttrycklig bedömning i denna del. Remissinstanserna har inte yttrat sig i denna del. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Ändamålet motsvarar det ändamål som finns i 5 § 2 LVTR och omfattar flera olika verksamheter. Som Lagrådet har pekat på handlar det om utlämnande av uppgifter till en aktör som bedriver verksamhet som inte är statlig eller författningsreglerad verksamhet (jfr avsnitt 7.10.2 och 7.10.3). Förutom att tydliggöra det förhållandet bör, i enlighet med Lagrådets synpunkt, uttrycket ”eller någon annan allmän eller enskild verksamhet” ersättas med ”eller någon annan verksamhet”. Personuppgifter får behandlas för att tillhandahålla uppgifter om behörigheter som behövs som underlag för prövningar eller beslut i sådana verksamheter, t.ex. inom ramen för en affärsförbindelse eller en rättstvist. För att personuppgifter ska få behandlas med stöd av ändamålet krävs att mottagaren har ett behov av information om en persons innehav av en viss behörighet, som underlag för en prövning eller ett beslut. Om mottagarens syfte endast är att t.ex. kontrollera en persons identitet är ändamålet inte tillämpligt. Som exempel på verksamhet som kan ha behov av uppgifter om behörigheter kan nämnas försäkringsbolagens behov av uppgifter om behörigheter för att administrera olika typer av trafikförsäkringar. Bestämmelsen avser både behandling av personuppgifter för nyteckning av försäkring och administration av redan ingånget försäkringsavtal samt reglering av inträffad skada. Som utredningen påpekar kan dock uppgifter som omfattas av sekretess, t.ex. grunden för en körkortsåterkallelse, inte lämnas ut utan stöd av en sekretessbrytande bestämmelse. Trots och synpunkter finner regeringen inte skäl att införa sådana bestämmelser. Även biluthyrnings- firmor har behov av tillgång till körkortsuppgifter på grund av att ett fordon endast får lämnas ut till någon som har behörighet att föra fordonet. Bilhandlare som i sin verksamhet erbjuder provkörning av fordon har också ett behov av tillgång till körkortsuppgifter. har både biluthyrare och bilhandlare direktåtkomst till uppgifter i vägtrafikregistret för detta syfte. Ändamål som tillgodoser dessa syften bör fortsättningsvis finnas i vägtrafikdatalagen. 7.11.1Behandling av personuppgifter i Transportstyrelsens verksamhet Regeringens förslag: Personuppgifter får behandlas i Transportstyrelsens verksamhet som rör tillstånd om det är nödvändigt för att hantera frågor om –tillstånd att bedriva yrkesmässig verksamhet, –förordnande eller godkännande av personal, –undantag från trafikregler, eller Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. Utredningen föreslår en annan utformning av bestämmelsen och föreslår inget ändamål som avser undantag från trafikregler. Remissinstanserna: välkomnar att uppgifter om godkännande av personal ska registreras. Förslaget i utkastet till lagrådsremiss: Överensstämmer i sak med regeringens, men skiljer sig delvis språkligt. Remissinstanserna: Transportstyrelsen efterfrågar en beskrivning av vad som gäller för behandling av personuppgifter avseende roller som inte omfattas av förordnande eller godkännande, t.ex. lärare för yrkesförar- kompetens. Skälen för regeringens förslag Begreppet ”frågor om” Begreppet ”frågor om” bör ges en vid tolkning och innefatta alla moment som kan bli aktuella både vid handläggning av ett ärende och då myndigheten besvarar frågor eller är någon behjälplig på annat sätt utan direkt koppling till ett specifikt ärende. Frågor om tillstånd att bedriva yrkesmässig verksamhet Transportstyrelsen är prövningsmyndighet i fråga om tillstånd att bedriva olika former av yrkesmässig verksamhet på vägtrafikområdet, t.ex. yrkesmässig trafik, taxitrafik, biluthyrning, olika former av yrkesmässig utbildning och redovisningscentraler för taxi. Styrelsen kommer även att vara tillståndsmyndighet för beställningscentraler för taxitrafik när regelverket om dessa träder i kraft (jfr prop. 2017/18:239). Det bör därför införas ett ändamål som ger Transport- styrelsen möjlighet att utföra nödvändig personuppgiftsbehandling. Med yrkesmässig trafik avses detsamma som i artikel 2 i Europa- parlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009 av om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik och om upphävande av rådets direktiv /26/EG (trafiktillståndsförordningen). Den yrkesmässiga trafiken kan bedrivas antingen som persontransport i form av linjetrafik eller beställningstrafik med buss eller som godstrafik. För att få bedriva yrkesmässig trafik krävs antingen ett gemenskapstillstånd eller ett yrkestrafiktillstånd (2 kap. 1 § YTL). Även tillstånd att bedriva internationella vägtransporter utanför EES omfattas av ändamålet (jfr Taxitrafik definieras i 1 kap. 3 § TTL och taxitrafiktillstånd krävs för att få bedriva verksamheten enligt 2 kap. 1 § samma lag. Transportstyrelsen är även tillståndsmyndighet enligt 4 § lagen (2014:1020) om redovisningscentraler för taxitrafik. Tillstånd till biluthyrningsrörelse krävs enligt 3 § BUL. Som exempel på utbildningsverksamhet kan nämnas följande: Yrkesmässig utbildning för körkort sker i form av introduktions- utbildning (jfr 4 kap. 2 § andra stycket och 7 § första stycket 4 KKL) och riskutbildning (3 kap. 4 a § KKL). Tillstånd meddelas av Transport- styrelsen enligt 4 kap. 9 § KKL. Tillstånd att bedriva utbildningsverksamhet för blivande förare av mopeder, snöskotrar och terränghjulingar meddelas av Transportstyrelsen enligt 3 § förordningen (2009:186) om utbildning till förare av mopeder, snöskotrar och terränghjulingar. Utbildning för yrkesförarkompetens får bedrivas av den som fått tillstånd av Transportstyrelsen enligt 5 kap. 1 § förordningen (2007:1470) om yrkesförarkompetens. Yrkesmässig utbildning av förare av fordon som kräver särskild behörighet bedrivs i trafikskola enligt tillstånd från Transportstyrelsen, se 2 § lagen (1998:493) om trafikskolor. Transportstyrelsen får meddela tillstånd att bedriva utbildning för väg- transportledare enligt 8 § förordningen (2004:1169) om vägtransport- ledare. Förordnande eller godkännande av personal Transportstyrelsen har behov av att behandla personuppgifter när det är nödvändigt för frågor om förordnande eller godkännande av personal. Ett sådant ändamål bör därför införas i vägtrafikdatalagen. För verksamhet som omfattas av ett tillstånd att bedriva yrkesmässig verksamhet prövar Transportstyrelsen t.ex. frågor om godkännande som trafikskolechef, utbildningsledare eller trafiklärare enligt 3 § tredje stycket lagen (1998:493) om trafikskolor. I egenskap av tillsynsmyndighet ska Tran- sportstyrelsen vidare godkänna trafiksäkerhetsgranskare för vägprojekt enligt 11 § vägsäkerhetslagen (2010:1362) och säkerhetssamordnare enligt 4 § lagen (2006:418) om säkerhet i vägtunnlar. När det gäller Transportstyrelsens synpunkt om behandling av personuppgifter avseende personalkategorier som inte omfattas av förordnande eller godkännande av Transportstyrelsen får ett annat tillämpligt ändamål sökas. Exempelvis skulle ändamålet behandling för frågor om tillstånd att bedriva yrkes- mässig verksamhet kunna bli tillämpligt om behandling av uppgifter om en viss personalkategori krävs för att en ansökan om tillstånd ska beviljas. Som Transportstyrelsen har påpekat kan styrelsens dispensprövning i första instans enligt trafikförordningen (1998:1276), TrF, ses som en typ av tillstånd. Transportstyrelsen får t.ex. i enskilda fall besluta om undantag från bestämmelser som rör passagerare i fordon enligt 4 kap. 6 § TrF och från kravet på att använda bilbälte eller särskilda skyddsanordningar enligt 2018/19:33 4 kap. 10 d § TrF. Ett ändamål som ger Transportstyrelsen möjlighet att behandla personuppgifter i den mån det är nödvändigt i dessa fall bör därför införas. Transportstyrelsens tillståndsverksamhet finansieras med avgifter i enlighet med bemyndiganden i de lagar som reglerar respektive sak- område. Vidare gäller vissa bestämmelser om avgifter i förordningen (2010:1578) om provavgifter för körkort och yrkesmässig trafik, m.m. och avgiftsförordningen (1992:191) för Transportstyrelsen. I verksamheten finns behov av att behandla personuppgifter för att utreda, bestämma, uppbära, redovisa och återbetala avgifter. Ett ändamål som möjliggör en sådan behandling bör således införas i den nya lagen. Med uppbärande av avgifter avses att begära indrivning eller vidta andra åtgärder för verkställighet. Transportstyrelsen är även skyldig att redovisa influtna medel.