prop · H70354 · 2019-12-17 00:00:00 — 37En känslighetsanalys av antaganden vid förmögenhetsuppskattningen visar att problemet när det gäller förmögenhet kan vara mindre för försäkrade som uppbär sjuk– och aktivitetsersättning än bland ålderspensionärer, se bilaga 3. R I K S R E V I S I O N E N M Ö R K E R T A L I N O M B O S T A D S T I L L Ä G G E T har och skattat omfattningen av mörkertalet inom bostadstillägg . Givet delvis ändrade metoder för beräkning av mörkertalet och ändringar av gruppens sammansättning går det inte med säkerhet att uttala sig om några trendmässiga förändringar under perioden.38 2.2Mörkertalet avtar med storleken på beräknat bostadstillägg analys visar att det bland potentiellt berättigade till bostadstillägg som inte mottar förmånen finns en stor variation i hur stort belopp de skulle kunna vara berättigade till.39 Det är tydligt att mörkertalet minskar med storleken på beloppet, se Diagram 1. Mörkertalet är högst hos försäkrade som är potentiellt berättigade till , motsvarandes av de två första staplarna i diagrammet nedan. I dessa grupper beräknas mörkertalet uppgå till bland försäkrade med sjuk- och aktivitetsersättning och till bland pensionärer. Genomgående är mörkertalet högre bland pensionärer än bland försäkrade med sjuk- och aktivitetsersättning, både sett till antal och som andel av antalet berättigade. 38Mörkertalet för bostadstillägg bland pensionärer har mellan åren 2012–2016 beräknats till mellan Äldre skattningar som avsåg har legat på . 39Det berättigade beloppet beräknas på hela familjehushållets bidragsgrundande inkomst, det vill säga bruttoinkomst plus eventuell förmögenhet. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 1 Mörkertal i bostadstillägg, per nivå av årligt berättigat belopp (2016) 0–10 000 10001–20 000 30001–40 000 40001–50 000 0–10 000 10001–20 000 20001–30 000 30001–40 000 40001–50 000 Uppbär ej bostadstillägg (mörkertal) Källa: beräkningar, SCB (FASIT/). Population: personer berättigade till bostadstillägg. Anm: Den blå delen av staplarna avser antalet personer som är berättigade och uppbär förmånen. Den delen av stapeln består av personer som uppskattas vara berättigade till bostadstillägg, men som inte uppbär förmånen, dvs. Staplarnas totala höjd motsvarar det totala antalet berättigade. Den punktade linjen markerar mörkertalet i procent. 2.3 Mörkertalets ekonomiska konsekvenser för individen Ett av syftena med bostadstillägget är att bidra till att minska den ekonomiska utsattheten bland försäkrade som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning och för pensionärer. Avsaknad av bostadstillägg innebär att viss inkomst går förlorad, vilket får ekonomiska konsekvenser för individen och risken för ekonomisk utsatthet ökar. Mörkertal innebär därmed att regeringens fördelningspolitiska syfte med bostadstillägget inte uppnås fullt ut. har därför undersökt ekonomiska konsekvenser av inkomstbortfallet bland de personer som ingår i mörkertalet.40 40Beräkningen genomförs genom att jämföra två skattningar. Den ena skattningen görs på normala antagande med hänsyn till mörkertalet i bostadstillägget och i den andra antas att alla som är berättigade till bostadstillägg uppbär det (det vill säga mörkertalet existerar inte). Skillnaden i utfall mellan de båda grupperna kan därmed härledas till att mörkertalsgruppen inte uppbär bostadstillägg i grundscenariot. Urvalet för följande analyser utgörs av de personer som i den första simuleringen ingår i mörkertalet. Notera att denna mörkertalsgrupp inte är samma som den observerade mörkertalsgruppen som analyserades i föregående avsnitt. Däremot motsvarar den simulerade mörkertalsgruppen den observerade på aggregerad nivå. R I K S R E V I S I O N E N M Ö R K E R T A L I N O M B O S T A D S T I L L Ä G G E T 2.3.1Bostadstilläggets påverkan på den individuella disponibla inkomsten Ett första steg för att undersöka de ekonomiska konsekvenserna av inkomstbortfallet är att undersöka hur det påverkar individens disponibla inkomst41. beräkningar visar att den individuella disponibla inkomsten för personer som ingår i mörkertalet i genomsnitt upp går till för försäkrade med sjuk- eller aktivitetsersättning respektive för pensionärer. Om personer som ingår i mörkertalet i stället hade uppburit bostadstillägg skulle den individuella disponibla inkomsten i genomsnitt öka . Ju högre belopp individen är berättigad till desto större blir påverkan på disponibel inkomst, se Diagram 2. Som framgår i diagram 1 är det dock få personer som ingår i mörkertalet som är berättigade till de största beloppen. Diagram 2 Mörkertalets påverkan på individuell disponibel inkomst, per nivå av berättigat belopp (2016) 0–10 000 10001–20 000 30001–40 000 40001–50 000 0–10 000 10001–20 000 20001–30 000 30001–40 000 40001–50 000 Med mörkertal Utan mörkertal Källa: beräkningar, SCB (FASIT/). Avser personer som ingår i det simulerade mörkertalet. Den blå delen av stapeln utgör genomsnittlig disponibel inkomst vid normalantagandet att mörkertalsgruppen inte uppbär bostadstillägg och den delen utgörs av den ökning av disponibel inkomst som följer av om mörkertalsgruppen istället skulle ha uppburit bostadstillägg. 41Den individuella disponibla inkomsten utgörs av summan av inkomster och transfereringar minus skatt och andra negativa transfereringar. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.3.2 Mörkertal kan ligga bakom låg relativ ekonomisk standard analys visar att bland försäkrade som uppbär sjuk- och aktivitetsersättning och som ingår i mörkertalsgruppen beräknas mer än hälften ha så kallad låg relativ ekonomisk standard. Låg relativ ekonomisk standard definieras som att den ekonomiska standarden understiger av medianen för hela befolkningen. Som jämförelse beräknas vara ekonomiskt utsatta i hela befolkningen som är eller äldre. Det som skiljer ekonomisk standard från disponibel inkomst, som det redovisades för i föregående avsnitt, är att detta mått beaktar hela bostadshushållets disponibla inkomst och justerar för dess försörjningsbörda. Det gör det möjligt att jämföra ekonomisk standard för hushåll med olika sammansättningar och storlekar med ett och samma mått, och ger därmed en bild av hur inkomstbortfallet påverkar förekomsten av ekonomisk utsatthet i mörkertalsgruppen. För försäkrade som uppbär sjuk- och aktivitetsersättning och som ingår i mörkertalet skulle bostadstillägget kunna bidra till att andelen med låg relativ ekonomisk standard totalt sett skulle minska . Den största minskningen av andelen ekonomiskt utsatta beräknas för gruppen som är berättigade till 30 000–i bostadstillägg , där andelen med låg ekonomisk standard beräknas minska från till drygt 60 procent.42 För majoriteten av mörkertalsgruppen, vilken är berättigad till som högst är minskningen mindre, men en lägre andel är också ekonomiskt utsatta i utgångsläget. 42Genomslaget är större för pensionärer även när gränsen för låg relativ ekonomisk standard sätts till och av medianen. Bland både pensionärer och personer med sjuk- och aktivitetsersättning är dock andelen som understiger denna gräns betydligt lägre. R I K S R E V I S I O N E N M Ö R K E R T A L I N O M B O S T A D S T I L L Ä G G E T Diagram 3 Andel med låg ekonomisk standard, per nivå av berättigat belopp (2016) 0–10 000 001–20 000 001–30 000 001–40 000 001–50 000 0–10 000 001–20 000 001–30 000 001–40 000 001–50 000 Källa: beräkningar, SCB(FASIT/). Anm: Avser personer som ingår i det simulerade mörkertalet. Den delen av staplarna visar minskningen i andelen med låg ekonomisk standard ifall alla personer i mörkertalet skulle uppbära bostadstillägg. Staplarnas totala höjd speglar andel med låg ekonomisk standard i normalläget där mörkertalsgruppen inte uppbär bostadstillägg. Gräns för låg ekonomisk standard är satt till av medianen. Andelen pensionärer i mörkertalsgruppen med låg relativ ekonomisk standard uppgår till . Bostadstillägget har emellertid större betydelse för att minska andelen med låg ekonomisk standard bland pensionärer än bland personer med sjuk– och aktivitetsersättning. Om mörkertalsgruppen hade fått bostadstillägget i den utsträckning de beräknas vara berättigade till skulle andelen med låg relativ ekonomisk standard minska . Störst minskning av andelen ekonomiskt utsatta bland pensionärer beräknas för gruppen som är berättigade till 20 000–i bostadstillägg , där andelen med låg ekonomisk standard mer än halveras. Den större procentuella minskningen bland pensionärer beror på att personer med sjuk– och aktivitetsersättning i genomsnitt ligger längre under gränsen för låg ekonomisk standard samt att spridningen i ekonomisk standard är större än bland pensionärer.43 Ett annat skäl är att pensionärer i regel har en lägre 43Minskningen i andelen ekonomiskt utsatta bland personer med sjuk– och aktivitetsersättning blir tydligare om vi studerar mörkertalsgruppens genomsnittliga fattigdomsgap, se diagram B.1 i bilaga 1. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N försörjningsbörda, vilket medför att det tillkommande bostadstillägget fördelas på färre personer i hushållet. 2.3.3 Ökad hemtjänstavgift kan minska effekten av bostadstillägg Individens faktiska disponibla inkomst kan i vissa fall minska till följd av att avgiften för ökar i takt med bostadstilläggets storlek.44 I normalfallet är inte hemtjänstavgiften inkluderad vid beräkningen av disponibel inkomst och ekonomisk standard. I syfte att undersöka hemtjänstavgiftens påverkan har analysen kompletterats med ett alternativt mått som även tar hänsyn till hemtjänstavgiften.45 Resultaten av denna skattning överensstämmer med beräkningen som presenterats ovan, men den stora minskningen av andelen med låg ekonomisk standard bland pensionärer som framkom där reduceras något, se diagram B.3 i bilaga 1. Minskningen i andelen med låg ekonomisk standard är dock fortfarande betydande sett till mörkertalsgruppen som helhet. Däremot kan det ekonomiska utbytet vara litet eller obefintligt för enskilda individer och för dessa kan det finnas svaga incitament att söka bostadstillägg. 2.4Minskat mörkertal vore en fördelningsmässigt träffsäker åtgärd Om mörkertalet skulle minska till noll skulle det innebära, allt annat lika, ökade utgifter för bostadstillägg totalt med cirka 3 miljarder kronor.46 beräkningar visar att de tillkommande utgifterna för bostadstillägg i hög utsträckning skulle fördelas till de mest ekonomiskt utsatta, se diagram B.2 i bilaga 1. 44Enligt 8 kap. 2 § socialtjänstlagen (2001:453) har kommuner har rätt att ta ut skäliga avgifter för äldreomsorgen. Liknande avgifter kan i vissa fall finnas för personer som har insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, men uppgifter om detta finns inte tillgängligt i FASIT. 45Med denna alternativa definitionen är familjehushållets hemtjänstavgift individualiserad på vid beräkningen av den individuella disponibla inkomsten. Vid beräkningen av ekonomisk standard subtraheras hemtjänstavgiften från bostadshushållets disponibla inkomst och divideras sedan med samma ekvivalensskala som används i tidigare beräkningar. 46Beräkningen inkluderar bostadstillägg och särskilt bostadstillägg. R I K S R E V I S I O N E N M Ö R K E R T A L I N O M B O S T A D S T I L L Ä G G E T 3Överrepresenterade grupper inom mörkertalet I detta kapitel presenteras skattning av mörkertalet inom bostadstillägg med särskilt fokus på grupper som identifierats som överrepresenterade inom mörkertalet. 3.1Högst mörkertal bland försäkrade boende i småhus och bostadsrätter analys visar att mörkertalet är högst bland boende i småhus och bostadsrätt jämfört med boende i hyresrätt. Huvuddelen av de som uppbär bostadstillägg bor i hyresrätt medan fördelningen är jämn mellan övriga boendeformer, se Diagram 4. För boende i småhus överstiger andelen som tillhör mörkertalet både bland försäkrade med sjuk- eller aktivitetsersättning och bland pensionärer. Motsvarande siffror för boende i bostadsrätt är drygt 30 respektive 40 procent.47 Mörkertalet bland boende i hyresrätt är jämförelsevis lägre, . En överrepresentation inom mörkertalet bland försäkrade med ägd bostad kan bero på att det finns vissa missuppfattningar kring reglerna för bostadstillägg.48 Enligt regelverket räknas inte permanentbostadens värde som förmögenhet vid bedömning av rätten till bostadstillägg, det vill säga boendeformen styr inte rätten till bostadstillägg. Det finns dock ett par möjliga metodologiska felkällor som kan leda till överskattningar som kan driva resultaten. Det är möjligt att osäkerheten skattningen av boendekostnaderna leder till överskattning för boende i ägt boende49 eller att försäkrade med ägt boende i större utsträckning än boende i hyresrätt har högre förmögenhet än vad som antas i beräkningsmodell av mörkertalet. 47Den högre sannolikheten att ingå i mörkertalet för boende i småhus och bostadsrätt kvarstår även vid kontroll för andra variabler, se tabell B.1 i bilaga 1. Skillnaden med avseende på boendeform drivs därmed inte av andra variabler som inkluderas i analysen, såsom berättigat belopp, hushållssammansättning eller kön. 48Engström m.fl. (2018) visar att information som adresserar vanliga myter om bostadstillägget, däribland missuppfattningar gällande boendeform, ökar benägenheten att söka bostadstillägg bland potentiellt berättigade. har även tidigare påtalat risken för missuppfattningar bland personer som äger sin bostad huruvida de är berättigade till bostadstillägg eller ej, se exempelvis Mörkertalet och BTP. dnr: 39635–2007. 49Boendekostnaderna för boende i bostadsrätt och hyresrätt har i en uppföljning av SCB visat sig ligga nära den faktiska kostnaden medan den är något osäkrare för boende i småhus. har påpekat att det är svårt att avgöra om överrepresentationen bland boende i småhus beror på de antaganden som gjorts vid beräkning av bostadskostnaden eller på en faktisk överrepresentation, se Mörkertalet inom bostadstillägg till pensionärer – en genomgång av underutnyttjandet. Mörkertalet är emellertid högt även bland bostadsrättsägare, vilket talar emot att resultaten endast drivs av en överskattning. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 4 Mörkertal inom bostadstillägg, per boendeform (2016) Uppbär ej bostadstillägg (mörkertal) Källa: beräkningar, SCB (FASIT, ). Anm: Den blå delen av staplarna avser antalet personer som är berättigade och uppbär förmånen. Den delen av stapeln består av personer som uppskattas vara berättigade till bostadstillägg, men som inte uppbär förmånen, dvs. Staplarnas totala höjd motsvarar det totala antalet berättigade. Den punktade linjen markerar mörkertalet i procent. 3.2Högst mörkertal bland försäkrade och bland pensionärer beräkningar visar att mörkertalet uppgår till cirka en tredjedel bland försäkrade mellan 20–som uppbär aktivitetsersättning och bland pensionärer, se Diagram 5. Bland försäkrade i åldrarna 30–som uppbär sjukersättning är mörkertalet betydligt lägre, , och ökar sedan något i de högre åldersgrupperna. Mörkertalet för försäkrade med sjuk- och aktivitetsersättning drivs därmed till viss del av högre mörkertal inom den yngsta åldersgruppen, det vill säga försäkrade som uppbär aktivitetsersättning. 50 Det höga mörkertalet i gruppen 20–drivs till viss del av ett högt mörkertal bland personer som är hemmaboende hos sina föräldrar.51 50Åldersmönstret kvarstår till stor del vid kontroll för andra variabler, se tabell B.1 i bilaga 1. 51När kontroll för om den berättigade är hemmaboende hos sina föräldrar inkluderas minskar ålderseffekten i de yngsta åldersgrupperna, se tabell B.1. En person med sjuk– eller aktivitetsersättning som bor hemma hos sina föräldrar tilldelas en bostadskostnad i beräkningen av berättigandet i FASIT-modellen. I ett verkligt fall förutsätts det att den sökande betalar sin del av bostadskostnaden för att bostadstillägg ska betalas ut, men huruvida detta sker är inte möjligt att kontrollera i FASIT. R I K S R E V I S I O N E N M Ö R K E R T A L I N O M B O S T A D S T I L L Ä G G E T Diagram 5 Mörkertal inom bostadstillägg, per ålder (2016) Uppbär ej bostadstillägg (mörkertal) Källa: beräkningar. SCB (FASIT, ). Anm: Den blå delen av staplarna avser antalet personer som är berättigade och uppbär förmånen. Den delen av stapeln består av personer som uppskattas vara berättigade till bostadstillägg, men som inte uppbär förmånen, dvs. Staplarnas totala höjd motsvarar det totala antalet berättigade. Den punktade linjen markerar mörkertalet i procent. 3.3Mörkertalet varierar för olika diagnoser bland försäkrade med sjukersättning har undersökt om mörkertalet varierar med den diagnos som ligger till grund för beviljad sjukersättning.52 Givet att insatser är anpassade till målgruppens särskilda behov och förutsättningar är det rimligt att anta att det inte bör finnas en betydande variation i mörkertalet utifrån berättigades diagnoser. Om vissa diagnosgrupper är överrepresenterade inom mörkertalet kan det därför vara en indikation på att det finns behov av riktade insatser till dessa grupper.53 Följande analys görs endast på de personer som är berättigade till bostadstillägg på grund av att de uppbär sjukersättning. 52Analysen har gjorts genom att koppla information om diagnoser för försäkrade med sjukersättning från databas till STAR-urvalet. Resultaten av analysen avser försäkrade som uppbär sjukersättning. 53Diagnoserna presenteras grupperade utifrån beteckning i ICD-10 systemet. I några fall finns diagnosen endast angiven enligt tidigare beteckning. I dessa fall har diagnosen sorterats enligt följande princip: psykiatriska diagnoser och muskuloskeletala diagnoser sorteras in i motsvarande kapitel enligt ICD-10 medan övriga diagnoser klassificeras som övriga diagnoser. 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Majoriteten av försäkrade som uppbär sjukersättning och som är berättigade till bostadstillägg har en psykiatrisk diagnos, se Diagram 6. Mörkertalet i denna grupp uppgår till vilket är lägre än för andra diagnosgrupper. Högst mörkertal uppmäts i diagnosgruppen muskuloskeletala sjukdomar54 () respektive skador och förgiftningar (). Bland försäkrade med okänd diagnos är mörkertalet relativt lägre. Ett möjligt skäl till detta är att personer med okänd diagnos har haft sjukersättning än försäkrade med andra diagnoser, vilket minskar sannolikheten för att ingå i mörkertalet.55 Diagram 6 Mörkertal inom bostadstillägg, per diagnoskapitel (2016) Sjukdomari muskuloskeletala systemet och bindväven Psykiska sjukdomar och syndrom samt beteendestörningar Uppbär ej bostadstillägg (mörkertal) Källa: beräkningar. SCB (FASIT, ) och FK (MIDAS). Anm: Avser försäkrade som uppbär sjukersättning och som är berättigade till bostadstillägg. Den blå delen av staplarna avser antalet personer som är berättigade och uppbär förmånen. Den delen av stapeln består av personer som uppskattas vara berättigade till bostadstillägg, men som inte uppbär förmånen, dvs. Staplarnas totala höjd motsvarar det totala antalet berättigade. Den punktade linjen markerar mörkertalet i procent. 54Exempelvis ledsjukdomar och ryggsjukdomar. (hämtad ). 55Riksrevisionen har gjort en kompletterande så kallad multivariat analys som bekräftar att diagnosernas samband med mörkertalet kvarstår vid kontroll för andra variabler, se tabell B.2 R I K S R E V I S I O N E N M Ö R K E R T A L I N O M B O S T A D S T I L L Ä G G E T 4Myndigheternas insatser för att minska förekomsten av mörkertal I detta kapitel redovisas iakttagelser över och insatser för att minska risken för mörkertal inom bostadstillägg. Iakttagelserna bygger i huvudsak på dokumentstudier, genomgång av ärendeakter och intervjuer med företrädare för myndigheterna. 4.1 Myndigheternas skattningar och analyser av mörkertal skattningar och analyser av orsaker till att inte alla berättigade ålderspensionärer ansöker om bostadstillägg I samband med pensionsreformen uppmärksammades risken för förekomst av mörkertal inom bostadstillägg. Regeringen gav 2003 dåvarande () i uppdrag att bedöma omfattningen av problematiken.56 RFV konstaterade att mörkertalet kan vara betydande och indikerade behov av riktade åtgärder. Regeringen har återkommit till frågan och framförallt med fokus på gruppen ålderspensionärer.57 Då ansvarade för utbetalning av bostadstillägg, både vad gäller försäkrade med sjuk- och aktivitetsersättning och ålderspensionärer, fick myndigheten i uppdrag att analysera orsaker till att inte alla berättigade ålderspensionärer ansöker om bostadstillägg. skattade även omfattningen av mörkertalet utifrån registerdata. Som svar på ett regeringsuppdrag genomförde en enkätundersökning som var riktad till försäkrade som bedömdes ha rätt till bostadstillägg men som inte hade ansökt om förmånen, som bland annat visade att en relativt stor andel av de tillfrågade saknade kunskap om bostadstillägg.58 En fördjupad undersökning genomfördes även av som visade att riktad information till mörkertalsgruppen kan vara ett effektivt sätt att arbeta.59 I övrigt har regeringens styrning varit inriktad på kvaliteten i besluten och effektiviteten i handläggningen av bostadstillägg. Efter övergången till att 56Försäkringskassan 2005, Uppskattning av mörkertalet i Bostadstillägg till pensionärer, redovisar 2005:2, s. 2. 57Se budgetpropositionerna , 2006 och 2008. 58Försäkringskassan, 2007, (dnr: 39635–2007). Mörkertalet och BTP. 59Populationen avsåg boende i och . , Mörkertalet inom bostadstillägg till pensionärer - en genomgång av underutnyttjandet. 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N bostadstillägg kunde beviljas tillsvidare fick både 2014 och –2018 i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att förbättra effektiviteten och kvaliteten i handläggningen. undersökning av om det finns ett underutnyttjande av bostadstillägg bland försäkrade med sjuk- och aktivitetsersättning har på eget initiativ 2015 undersökt om det finns ett underutnyttjande av bostadstillägg för försäkrade som uppbär sjuk- och aktivitetsersättning. Av uppdragsbeskrivning för undersökningen framgår bland annat att ”… det finns anledning att tro att det finns ett mörkertal gällande kunder som eventuellt skulle kunna ha rätt till bostadstillägg. Våra personliga handläggare informerar kunderna om möjligheten att söka bostadstillägg när sjuk- och aktivitetsersättning beviljas och ofta kommer en ansökan om bostadstillägg in i samband med detta. Det mörkertalet vi tror kan finnas gäller istället de kunder som inte hade rätt till bostadstillägg vid beviljandet av huvudförmånen, utan kan ha fått ändrade förhållanden under resans gång. Det kan till exempel vara att man är två i hushållet eller att kapitalinkomst sjunkit.”60 undersökning visar bland annat att de som inte känt till förmånen uppskattade att tog kontakt, och en stor andel ville efter att ha fått information ansöka om bostadstillägg. För de som känt till förmånen, men inte hade ansökt, fanns en osäkerhet och okunskap om hur inkomster och tillgångar påverkar rätten till ersättning, framförallt om den försäkrade var gift eller sambo. Även denna grupp uppskattade att tog kontakt. bedömning är sammantaget att det är svårt att dra några slutsatser om eventuellt mörkertal inom bostadstillägg på grund av det relativt stora bortfallet i undersökningen, och att en brist var att undersökningen var liten samt att urvalet behöver förfinas.61 Verksamhetsutvecklare vid uppger att myndigheten har påbörjat ett arbete med så kallad profilering, som syftar till att minska risken för mörkertal och få fram värden i det befintliga beståndet.62 60Försäkringskassan, promemoria om Mörkertal, . 61Ibid, s. 1–2.