prop · H70340 · 2019-11-19 00:00:00 — Därmed är det också osäkert om och på vilket sätt som stödet, genom ett ökat bostadsbyggande, kan öka kommuners förutsättningar för bosättning av nyanlända. Stödet baseras på all form av bostadsbyggande, oavsett storlek och upplåtelseform. De nybyggda bostäderna kan därför inte nödvändigtvis förväntas motsvara det generella bostadsbehov som nyanlända uppges ha, å ena sidan. Å andra sidan motsvarar nyproducerade bostäder, oavsett storlek och upplåtelseform, generellt inte behovet, eftersom de i genomsnitt är dyrare än bostäder i det äldre beståndet. Nybyggnation kan dock, å ena sidan, i förlängningen göra att bostäder i befintligt bestånd frigörs, genom så kallade flyttkedjor. Å andra sidan finns osäkerhet kring hur långa flyttkedjorna blir och vilka som berörs av dem. Det saknas också stöd i forskning för att flyttkedjor skapar flyttrörelser som tillgängliggör bostäder även för socioekonomiskt svaga grupper. 132Boverket, ”Stort underskott på bostäder för nyanlända”, hämtad . 136Boverket, Kommunernas kostnader för boendelösningar till personer utanför den ordinarie bostadsmarknaden, 2015, s. 6. 137Rasmusson, Grander och , Flyttkedjor. En litteraturöversikt över befintlig forskning om bostadsflyttkedjor, 2018, s. 5. 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4.4 Sammanfattande iakttagelser och bedömning •Regeringen har presenterat en begränsad analys av de hinder som står i vägen för att kommunernas bostadsbyggande ska kunna öka och som stödet syftar till att avhjälpa. Det saknas en analys av vilket resultat ett ekonomiskt stöd till kommunerna med den aktuella utformningen förväntas ge, och av eventuella andra konsekvenser av stödet. •Det finns många kända faktorer som påverkar kommunernas förutsättningar för att planlägga bostadsbyggande. •En svårighet med att avgöra om stödet har haft effekt är att det kan ha gått till projekt som skulle ha genomförts även utan ett stöd. Eftersom plan- och byggprocessen i sig är långsiktig kan resultatet visa sig i kommuners verksamhet eller i bostadsbyggandet först på . Det gör det svårt att avgöra om stödet har påverkat bostadsbyggandet. •En analys saknas även av hur stödet ska öka bostadsbyggandet i kommuner som tar emot nyanlända, och på så sätt kunna underlätta kommunernas bosättning av nyanlända. Såväl staten som kommunerna mötte stora utmaningar i mottagandet av nyanlända i samband med flyktingkrisen . I efterhand kan det konstateras att regeringen inte grundade stödet på en tillräcklig analys av stödets möjligheter att stimulera ett ökat bostadsbyggande, och på så sätt stödja kommunerna i deras arbete med att ordna bosättning till nyanlända. Stödet grundades inte på en tillräcklig analys av vilka specifika problem som stod i vägen för ett ökat bostadsbyggande eller på vilket sätt stödet förväntades avhjälpa dessa hinder. Det gjordes inte heller någon analys av förväntade resultat och konsekvenser, exempelvis statsfinansiella och samhällsekonomiska konsekvenser. Hur stödet skulle samverka med andra styrmedel för bostadsbyggande, som redan fanns på plats eller skulle införas, analyserades inte heller. bedömning är vidare att ett ekonomiskt stöd endast till viss del kan förbättra kommunernas förutsättningar för att öka bostadsbyggandet, eftersom det även finns flera andra faktorer som påverkar möjligheterna till planläggning. I den mån ett stöd gör skillnad kan ett resultat på kommunens verksamhet och på bostadsbyggandet dock inte förväntas förrän . Även då kan resultatet vara svårt att koppla till stödet. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D E T T I L L K O M M U N E R F Ö R Ö K A T B O S T A D S B Y G G A N D E 5Regeringens och uppföljning och rapportering av stödet I detta kapitel redovisas iakttagelser som utgör underlag för att besvara den tredje revisionsfrågan, om regeringen säkerställt en ändamålsenlig uppföljning och rapportering av stödets användning och resultat. Kapitlet inleds med bedömningsgrunder för frågan, vilka även i sin helhet beskrivs i kapitel 1. Därefter behandlas iakttagelser för frågan utifrån bedömningsgrunderna. Kapitlet avslutas med sammanfattande iakttagelser och bedömning. utgår i bedömningen av uppföljning och rapportering av stödet från följande. Regeringen bör ha säkerställt att •det finns förutsättningar för att följa upp hur stödet har använts och vad det har gett för resultat •det finns en plan för hur användning och resultat av stödet ska rapporteras till . 5.2Finns det förutsättningar för att följa upp och rapportera om stödet? Regeringen har inte angett några villkor för hur stödet ska användas och man har inte ställt krav på att kommunerna ska återrapportera hur de använt stödet. Detta innebär att det i praktiken inte går att på ett meningsfullt sätt följa hur stödet har hanterats av kommunerna. I förlängningen innebär detta att det inte heller är möjligt att rapportera resultatet till . Det har inte heller funnits någon plan på att följa upp användningen och resultatet. 5.2.1Det saknas krav på återrapportering av hur kommunerna använt stödet Regeringen har inte ställt något krav på att kommunerna ska återrapportera hur de använt de tilldelade medlen till skillnad från de två andra bostadsstöd som infördes ungefär som stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande. Exempelvis omfattar förordningen om investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande en regel om att den som sökt eller mottagit stöd på begäran ska ”lämna de uppgifter som behövs för uppföljning och utvärdering av stödet”.138 13822 § förordningen (2016:881) om statligt investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande. 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Även enligt förordningen om stöd för renovering och energieffektivisering ska stödmottagaren lämna en renoveringsrapport med redovisning av åtgärder, kostnader och resultat.139 Ett återrapporteringskrav om att medel ska användas för ett visst ändamål kan å enda sidan underlätta styrningen så att pengarna går till den avsedda verksamheten och inte in i den allmänna kommunala kassan.140 Åandra sidan kan ett krav på återrapportering som syftar till att det ska gå att följa upp och utvärdera resultatet av ett statsbidrag i sig medföra betungande administration för en kommun. Det kan därför finnas en motsättning mellan behovet av kontroll och att hålla nere administrativa kostnader.141 5.2.2Det går i praktiken inte att följa upp utfallet av stödet och rapportera resultatet till Regeringen har valt en utformning av stödet som inte innefattar krav på att stödet måste användas i verksamhet som är kopplad till bostadsbyggande. Kommunerna behöver inte heller redogöra för hur de använt stödpengarna. Detta innebär att det i praktiken inte går att på ett meningsfullt sätt följa hur stödet har hanterats av kommunerna. Därmed är det inte möjligt att bedöma om stödet har använts till verksamhet som är kopplad till bostadsbyggande eller om stödet i ett nästa steg har kunnat påverkat kommunernas arbete med nyanländas bostadssituation. Det är därför inte heller möjligt att rapportera resultatet av stödet till . Nedan följer exempel från de kommuner som intervjuat om hur de ser syftet med och möjligheten att följa upp stödet. Exempel från intervjuade kommuner om förutsättningarna för att följa upp stödet Staten har sagt vad syftet med stödet är, och om det finns ett tydligt syfte försöker kommunerna uppfylla detta och använda stödet på det sättet. Så resonerar troligen de flesta kommuner. Användningen skulle gå att följa upp. Det är däremot jättesvårt att följa resultatet och att säga vad kommunen skulle ha gjort om man inte hade haft stödet. Framförallt var stödet en tydlig signal från statsmakterna. Man kunde satsa utan att det drabbade andra verksamheter. Det är inte kommunens ansvar att fundera på uppföljning (för staten). Det hade inte varit förvånande om någon återrapportering hade krävts. Åtminstone kunde man ha frågat om en årlig redovisning eller särredovisning. Det brukar efterfrågas när man får statsbidrag. 13923 § förordning (2016:837) om stöd för renovering och energieffektivisering i vissa bostadsområden. 140Statskontoret, Statens styrning av kommunerna, 2016, s. 50. 141Statskontoret, Tänk efter före. Om viss styrning av kommuner och landsting, 2011, s. 78. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D E T T I L L K O M M U N E R F Ö R Ö K A T B O S T A D S B Y G G A N D E Det är även av flera andra skäl svårt att följa upp eventuella resultat och effekter av stödet och bedöma om det har stimulerat till ett ökat bostadsbyggande och förbättrad bosättning av nyanlända. En anledning är att plan- och byggprocessen är lång och att, som beskrivits i avsnitt 2.2.1, många faktorer påverkar hur det tar att färdigställa nya bostäder. Det faktum att flera styrmedel142 som riktas mot kommunernas plan- och bygglovsprocesser har införts påverkar också förutsättningarna att visa på effekter av ett enskilt styrmedel. 5.2.3 Det saknas planer på att följa upp resultatet av stödet Regeringen eller har inte heller planerat att följa upp användningen och resultatet av stödet.143 Regeringen har endast gett i uppdrag att i sin årsredovisning redovisa hur stödet har fördelats.144 I årsredovisningar 2016–2018 redovisas också hur stödet fördelats mellan kommungrupper och antal beviljade ansökningar inom respektive kommungrupp.145 ska enligt sin instruktion ”samordna, utveckla, följa upp och utvärdera de statliga stöd och bidrag” som myndigheten har ett centralt administrativt ansvar för, och ”redogöra för resultat och fördelning när det gäller stöden och bidragen samt informera om dem”.146 För att detta ska vara praktiskt möjligt behöver statsbidrag utformas så att det finns förutsättningar för att följa upp och utvärdera dem. Så har enligt inte varit fallet med det granskade stödet. 5.3 Sammanfattande iakttagelser och bedömning •Regeringen har inte ställt krav på att kommunerna ska redovisa hur de använt stödet. Detta skiljer sig mot de två andra bostadspolitiska stöd som också infördes . •Utformningen av stödet, utan villkor för användning eller återrapportering, innebär att det i praktiken inte går att följa upp användning och resultatet av stödet på ett meningsfullt sätt. Det är därför inte heller möjligt att rapportera resultatet av stödet till . •Regeringen och har inga planer på att följa upp stödet. 142Se t.ex. prop. 2017/18:197, s. 7, bet. 2017/18:CU32, rskr. 2017/18:371 och prop. 2017/18:210, s. 11, bet. 2017/18:CU27, rskr. 2017/18:366. 143Intervju med företrädare för , och intervju med företrädare för , . 144Se 15 § förordning (2016:364) om statsbidrag till kommuner för ökat bostadsbyggande. 145Boverket, Årsredovisning 2016, s. 50, Årsredovisning 2017, s. 52 och Årsredovisning 2018, s. 94. 1463 § pkt 12 i förordningen (2012:546) med instruktion för . 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N bedömer att avsaknaden av reglering om användningen av stödet i sig försvårar en uppföljning och utvärdering av stödet. En konsekvens av att det saknas en överblick av hur stödet har använts är att det i ett nästa steg blir svårt att analysera resultatet av stödet och att detta därmed inte kan återrapporteras till . Det finns många andra faktorer som påverkar takten på bostadsbyggandet och det är svårt att i en utvärdering kontrollera för olika faktorers betydelse. Att flera styrmedel riktade mot kommunernas plan- och bygglovsprocesser har införts, gör det också svårt att peka på effekter av styrmedlen enskilt. Det kan dock enligt fortfarande vara meningsfullt att följa upp hur stödet hanteras i kommunernas beslutsprocesser och hur stödet används på övergripande nivå. Detta för att kunna förbättra stödet efter hand om brister upptäcks och för att kunna rapportera resultaten till . En förutsättning för att kunna utvärdera resultatet av stödet är att det går att följa hur kommunerna har använt pengarna. Detta skulle dock innebära att ett redovisningskrav läggs på kommunerna. En avvägning måste därför göras så att detta krav medför en rimlig nivå av ökad administration för kommunerna. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D E T T I L L K O M M U N E R F Ö R Ö K A T B O S T A D S B Y G G A N D E Aspers, P., metoder, Liber, , 2007. Baltagi, B., Econometric analysis of panel data, UK: Sons, Ltd, 2008. , Boendesituationen för nyanlända, rapport 2015:40, , 2015. Analys av utvecklingen på bygg- och bostadsmarknaden med byggprognos, , , 2018. Analys av utvecklingen på bygg- och bostadsmarknaden med byggprognos, , , 2018. , Kommunernas kostnader för boendelösningar till personer utanför den ordinarie bostadsmarknaden, rapport 2015:31, , 2015. , Många mål – få medel. utvärdering av statliga stöd till bostadsbyggandet –2004, , 2005. , Årsredovisningar 2016–2018, , 2017. , M., och Rattsö, J., Statliga bidrag till kommunerna – i princip och praktik, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (), rapport 2010:5, 2010. Insatser med anledning av flyktingkrisen, u.d. Överenskommelse mellan regeringen (Socialdemokraterna och ), , , liberalerna (numera Liberalerna) och , . Kalbro, T., och , H., Bygg mer för fler! En om staten, kommunerna och bostadsbyggandet, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2017:2, 2017. Mundlak, Y., On the pooling of time series and cross sectional data, 1978. Econometrica, Vol.56, pp. 69–86. , Minnesanteckning från möte med SKL och kommuner kring kommunbonusen, , N201012036/PUB, 2016. , M., Grander M., och , T., Flyttkedjor. En litteraturöversikt över befintlig forskning om bostadsflyttkedjor, , , 2018. , Kommunersättningar för migration och integration – ett ogenomtänkt system, RiR 2017:10. , Oklara effekter av investeringsstödet till byggande av särskilt boende för äldre, RiR 2018:24, , 2018. 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , Riktade statsbidrag till skolan – nationella prioriteringar men lokala behov, RiR 2017:30, , 2017. , Statens styrning genom riktade bidrag i hälso- och sjukvården, RiR 2016:29, , 2016. Silverman, D., Interpreting qualitative data, 5:e uppl., , , 2014. Statskontoret, Statens styrning av kommunerna, rapport 2016:24, Statskontoret, 2016. Statskontoret, Tänk efter före. Om viss styrning av kommuner och landsting., rapport 2011:22, Statskontoret, 2011. Statskontoret, Utveckling av den statliga styrningen av kommuner och landsting 2018, Statskontoret, 2019. Statskontoret, Utveckling av den statliga styrningen av kommuner och landsting – en analys, rapport 2019:2, Statskontoret, 2019. Kommuner och Landsting, Färre och mer effektiva riktade statsbidrag till kommuner, landsting och regioner, skrivelse till , , SKL, 2016. Kommuner och Landsting, Redovisningsfrågor 2016 och 2017, Cirkulär 16:64, SKL, 2016. Kommuner och Landsting, Öppna jämförelser - Planläggning och tidsåtgång 2018, SKL, 2018. DS 1997:1, . Regeringen, Kommittédirektiv 2014:29 (Dir. 2014:29), Ökad för bostadsbyggande och ökat utbud av markanvisningar, 2014. SOU 2015:109, Bättre samarbete mellan stat och kommun – vid planering för byggande. SOU 2015:59, En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostadsförsörjning. SOU 2017:108, Lån och garantier för fler bostäder. SOU 2018:22, Ett ordnat mottagande – gemensamt ansvar för snabb etablering eller återvändande. SOU 2018:35, Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D E T T I L L K O M M U N E R F Ö R Ö K A T B O S T A D S B Y G G A N D E , ”Aktualitetsprövning av översiktsplan”, PBL/uppfoljning/Statistik/statistik-oversiktsplan/aktualitetsprovning-av- oversiktsplan/, hämtad . , ””, en/bostadsmarknadsenkaten/, hämtad . , ”Stort underskott på bostäder för nyanlända”, den/bostadsmarknadsenkaten-i-korthet/olika-grupper/nyanlanda/, , ”Indikatorer med byggprognos”, en/indikatorer/, hämtad . , ”Kommunernas bostadsförsörjning – en handbok”, , hämtad . , ”Statsbidrag för ökat bostadsbyggande”, soka/statsbidrag-for-okat-bostadsbyggande/, hämtad . , ”Personer kommuner och landsting kan få ersättning för”, ersattning/Personer-kommuner-och-landsting-kan-fa-ersattning-for.html, hämtad . Regeringen, Pressmeddelande ”Regeringen ger kommuner byggbonus för bostadsbyggande”, . kommuner-byggbonus-for-bostadsbyggande/, hämtad . , ”Frågor och svar om bosättningslagen”, mottagande-av-vissa-nyanlanda-for-bosattning/, hämtad . , ”Insatser med anledning av flyktingkrisen”, anledning-av-flyktingkrisen/, hämtad . , ”Redovisningsprinciper”, , hämtad . 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Kommuner och Landsting, ”Statsbidrag till kommuner för att öka bostadsbyggandet ”byggbonus””, chplanering/arkivbudgetochplanering/statsbidragtillkommunerforattokabostadsby ggandetbyggbonus.13270.html, hämtad . 1993/94:KU30, Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning, prot. 1993/94:110. Budgetlagen (2011:203). Förordningen (2004:881) om kommunalekonomisk utjämning. Förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. Förordningen (2012:546) med instruktion för . Förordningen (2016:364) om statsbidrag till kommuner för ökat bostadsbyggande. Förordningen (2016:39) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. Förordningen (2016:837) om stöd för renovering och energieffektivisering i vissa bostadsområden. Förordningen (2016:881) om statligt investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande. Regeringsformen (1974:152). Lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar, samt lagen (2013:866) om ändring i lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. (2010:900). 1991/92:150 med förslag om slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition), bet. 1991/92:FIU29, rskr. 1991/92:345. 1995/96:220, Lag om statsbudgeten, bet. 1996/97:KU3, prot. 1996/97:25. 2000/01:26 Bostadsförsörjningsfrågor m.m. bet. 2000/01:BoU2, prot. 2000/01:43. 2007/08:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik, bet. 2007/08:CU1, rskr. 2007/08:104–106. 2008/09:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik bet. 2008/09:CU1, s. 18, rskr. 2008/09:116. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D E T T I L L K O M M U N E R F Ö R Ö K A T B O S T A D S B Y G G A N D E 2011/12:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik, bet. 2011/12:CU1, rskr. 2011/12:89. 2015/16:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik, bet. 2015/167:CU1, rskr. 76–79. 2015/16:54, Ett gemensamt ansvar för mottagande av nyanlända, bet. 2015/16:AU4, rskr. 2015/16:128. 2016/17:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik, bet. 2016/17:CU1, rskr. 2016/17:68–70. 2016/17:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik, bet. 2016/17:CU1, rskr. 2016/17:68–70. 2017/18:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik, 2017/18:CU1, rskr. 2017/18:68–70. 2017/18:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 25, Allmänna bidrag till kommunerna, bet. 2017/18:FiU3, rskr. 2017/18:118–119. 2017/18:99, Vårändringsbudget , bet. 2017/18:FiU21, rskr. 2017/18:435. 2017/18:197, Fler bygglovsbefriade åtgärder, bet. 2017/18:CU32, rskr. 2017/18:371. 2017/18:210, Reduktion av avgift för lov, förhandsbesked och anmälan, bet. 2017/18:CU27, rskr. 2017/18:366. 2018/19:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 25, Allmänna bidrag till kommuner, bet. 2018/19:FiU3, rskr. 2018/19:116–117. 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I den här bilagan ges en beskrivning av hur stödet beräknas, som ett komplement till beskrivningen av stödets utformning i kapitel 2.147 I slutet av bilagan presenteras även en sammanställning över antalet kommuner som beviljats stöd 2016–2018 och hur stora stödbeloppen varit under dessa år. Enligt informationen på är det vid ansökningstillfället svårt att förutse hur stort stöd en kommun kan komma att få. Det stöd som varje bostad genererar beror på hur många bostäder, i hela landet, som det ska fördelas mellan. Det i sin tur beror på hur många av landets 290 kommuner som söker och är berättigade till stöd, hur många bostäder som kommunerna har lämnat startbesked till och hur många nyanlända som fått uppehållstillstånd och som har folkbokförts i dessa kommuner. Hur beräknas och fördelas stödet? Utgångspunkten är att varje bostad (med startbesked) som tillkommer genererar en andel av stödet. Denna andel är oberoende av storlek eller typ av bostad. En stor bostad genererar inte ett större stöd än en liten och en villa genererar ett lika stort stöd som en hyres- eller bostadsrätt. Hela anslaget fördelas till alla kommuner som har ansökt om stöd och uppfyller de kriterier som ställs i förordningen. Stödet är uppdelat i två olika och stödnivån skiljer sig mellan dessa. En kommun kan få stöd från både pott A och pott B . Fördelning ur pott A Pott A utgör av det totala anslaget (av för ansökningsomgången 2018). Fördelningen ur pott A bestäms utifrån de bostäder som beviljats startbesked och som motsvarar ett behov av bostäder hos de nyanlända som fått uppehållstillstånd och folkbokförts i kommunerna. Behovet av bostäder för nyanlända beräknas genom att antalet nyanlända divideras med den genomsnittliga hushållsstorleken i (som är 2,2 personer). Det tal man får fram används som referenstal för de nyanländas bostadsbehov. 147Beskrivningen bygger till stor del på informationen på , ”Statsbidrag för ökat bostadsbyggande”, hämtad . R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D E T T I L L K O M M U N E R F Ö R Ö K A T B O S T A D S B Y G G A N D E Figur 2 Illustration av hur referenstalet förhåller sig till antalet bostäder och nyanlända Om referenstalet är lika med eller mindre än antalet bostäder som fått startbesked beräknas stödet på referenstalet. Källa: Illustration, . Om referenstalet är större än antalet bostäder som fått startbesked beräknas stödet efter antalet bostäder. Fördelning ur pott B Pott B utgör av anslaget (). Denna pott fördelas mellan de bostäder som byggs utöver behovet hos de nyanlända, det vill säga de bostäder som inte får stöd från pott A. Exempel på hur stödet beräknas och fördelas I detta påhittade exempel är tre kommuner – Storstadskommun, Pendlingskommun och Landsbygdskommun – de enda kommunerna som har ansökt om stöd. Alla tre kommuner uppfyller villkoren för stöd. Ansalget för årets ansökningsomgång är på totalt . I Storstadskommunen har beviljat startbesked för 5 000 bostäder . har 4 000 nyanlända fått uppehållstillstånd och folkbokförts i kommunen. Referenstalet för bostadsbehovet för de nyanlända är 1 818 bostäder (4 000 dividerat med 2,2). I Pendlingskommunen har beviljat startbesked för 2 000 bostäder. Kommunen har också 4 000 nyanlända. Referenstalet är därför, även här, 1 818 bostäder. I Landsbygdskommunen har beviljat startbesked för 200 bostäder. Antalet folkbokförda nyanlända är 500. Referenstalet är därför 227 bostäder, vilket överstiger antalet bostäder som fått startbesked i kommunen. Stödet ur pott A beräknas därför efter antalet bostäder med startbesked i kommunen, det vill säga 200 bostäder. Fördelning av stöd ur pott A Pott A omfattar totalt (av 1 miljard). Totalt har 3 836 bostäder beviljats startbesked i de tre kommunena och som motsvarar det beräknade behovet hos nyanlända (1818 + 1818 + 200).