prop · H603162 · 2019-09-06 00:00:00 — Även Utredningen om den statliga regionala förvaltningens delbetänkande – användningen av beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse (SOU 2010:94) och slutbetänkande Statens regionala förvaltning – förslag till en angelägen reform (SOU 2012:81) har behandlat dessa frågor. Landstingen i och fick i samband med att det infördes en försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning rätt att besluta att och lands- tingsstyrelsen i stället skulle betecknas regionfullmäktige och region- styrelsen. Dock kvarstod att val skulle ske till . Den ändrade regionala ansvarsfördelningen innebar att dessa landsting bl.a. övertog ansvaret för att utarbeta en strategi för länets långsiktiga utveckling och ansvaret för transport och infrastrukturplanering från . Rätten att använda de nya beteckningarna på fullmäktige och styrelse motiverades i förarbetena med att namnändringen kunde markera för medborgare, myndigheter och näringsliv förändrade roll i regionen (prop. 1996/97:36 s. 36). Försöksverksamheten med ändrad regional ansvarsfördelning blev permanent. Successivt har allt fler landsting ansökt om och fått ta över det regionala utvecklingsansvaret. beslutade om propositionen Ett enhetligt regionalt utvecklingsansvar (prop. 2017/18:206, bet. 2017/18:KU46, rskr. 2017/18:418). Beslutet innebar att landstingen i , , , , , och fr.o.m. övertog det regionala utvecklingsansvaret. I och med beslutet har samt- liga landsting och det regionala utvecklingsansvaret. Samtliga landsting får därmed enligt 4 § första stycket lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar besluta att och i stället ska betecknas regionfullmäktige respektive . Även har enligt andra stycket möjlighet att använda regionfullmäktige och i stället för kommunfullmäktige och kommunstyrelsen på motsvarande sätt. Vid genomförande av val enligt vallagen (2005:837) ska dock beteckningen användas vid val i . Vid val i ska beteckningen kommunfullmäktige användas. I 1 kap. 7 § regeringsformen anges att det i riket finns kommuner på lokal och regional nivå. Regeringen gjorde i förarbetena bedömningen att det inte är nödvändigt att i grundlag reglera hur de två typerna av kommuner ska betecknas. Det viktiga var i stället enligt regeringen att det i grundlag markeras att det i riket finns kommuner på både lokal och regional nivå. Mot denna bakgrund instämde regeringen i utredningens bedömning att uttrycken ”primärkommuner” och ”landstingskommuner” borde ut- mönstras ur regeringsformen och att kommuntyperna i regeringsformen i stället borde omtalas som ”kommuner på lokal och regional nivå”. Regeringen anförde att det genom förslaget klargörs att olika slags kommuner kan ges olika beteckningar genom annan lagstiftning utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna om kommuner i regerings- formen. 2009/10:80 s. 209). I 1 kap. 1 § kommunallagen anges att är indelat i kommuner och landsting. Också i vallagen (2005:837) och annan lagstiftning används 2018/19:162 beteckningen landsting för kommuner på regional nivå. I t.ex. 4 kap. vallagen används . Olika beteckningar har använts I och har man använt sig av beteckningen region . I takt med att fler landsting har tagit över det regionala utvecklingsansvaret, och därmed fått möjlighet att använda beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse, har allt fler successivt börjat använda sig av beteckningen region i stället för landsting. använder samtliga landsting och denna beteck- ning. Detta har gjorts trots att beteckningen landsting används i kommunallagen, vallagen och annan lagstiftning. Detta har inneburit att det i flera län har varit en annan beteckning än den som används av landstingen själva som står i officiella register m.m. Eftersom någon ändring inte gjorts i lag använder regeringen i t.ex. propositioner beteckningen landsting. Regeringens förslag: Beteckningen för kommuner på regional nivå ska Fullmäktige i kommuner på regional nivå ska i kommunallagen, vallagen och annan lagstiftning benämnas regionfullmäktige och styrelsen ska benämnas regionstyrelse. I tryckfrihetsförordningen ska dock benämningen fullmäktige i kommuner på regional nivå användas. Kommitténs förslag överensstämmer med regeringens. föreslår även att namnen på de enskilda regionerna ska utformas så att ordet region placeras före namnet på respektive län och att ordet län ska ingå i namnet. Remissinstanserna: En övervägande del av landstingen och övriga remissinstanser, däribland , läns landsting och , , (SCB), länsstyrelserna i , och , Lunds universitet, , , flera kommuner, Samverkansorganet i län, SmåKom, Kommuner och Landsting (SKL) och Regionsamverkan , tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget om att beteckningen för kommuner på regional nivå ska vara region. skapar tydlighet och att den otydlighet som finns i och med att begreppen region och landsting används om varandra försvinner. i och samverkansorganet i län anser att förslaget bidrar till en enhetlighet och tydlighet för medborgarna. välkomnar att beteckningen uppdateras så att det på valdagen blir tydligt för väljarna vad man väljer till. högskola framhåller att regionbegreppet är lämpligt eftersom det är vedertaget i de regioner som övertagit det regionala utvecklingsansvaret. , kommun och kommun anser att förändringen av landstingens uppgifter är principiell till sin karaktär och att det motiverar ett namnbyte. Flera remissinstanser, däribland Kammarkollegiet, och folkminnen, i , Statskontoret, , Lantmäteriet och läns landsting, avstyrker eller är tveksamma till kommitténs förslag om beteckningsbyte. Kammar- kollegiet, och folkminne och Lantmäteriet ifrågasätter om det har skett en sådan principiell förändring att ett beteckningsbyte är motiverat. Institutet anför vidare att det inte är lämpligt att använda adjektivformen regional som beteckning på företeelser med anknytning till landstingen, eftersom den förekommer i så många andra sammanhang. Att ge mångtydiga allmänspråkliga ord en specifik och avgränsad innebörd för centrala samhällsbegrepp är enligt institutet olämpligt. Kammarrätten i anser att risken för sammanbland- ning och missförstånd för medborgarna är stor. Eftersom det rör sig om ett grundläggande demokratiskt organ anser kammarrätten att ett tydligare begrepp bör användas som bättre lämpar sig för författningar och andra formella sammanhang. Även Kammarkollegiet, och i anför liknande synpunkter. Tankesmedjan framtid för anser att det skulle försvaga det folkliga engage- manget att byta ett ord som står för regionalt självstyre med tusenårig hävd mot ett ord som tankesmedjan anser är anonymt och substanslöst. Statskontoret noterar att region används i vardagligt språkbruk som benämning på mer geografiskt mer övergripande områden och att ordet region inom t.ex. EU har en annan innebörd. Det kommer därför enligt Statskontoret inte vara självklart att beteckningen region kommer att associeras med landsting. Kammarkollegiet, läns landsting, i och kommun förespråkar att beteckningen regionkommun används. Kammarkollegiet anger att begreppet regionkommun inte används i det allmänna språkbruket och därför, precis som beteckningen landsting, skulle vara enklare att uppfatta som en formell beteckning för en juridisk person. läns landsting anför att begreppet regionkommun blir entydigt för den parlamentariska, folkvalda regionala nivån. i är tveksam till beteckningen region som har många skiftande betydelser och anser att beteckningen regionkommun vore mer precist. Samtliga remissinstanser som yttrar sig i fråga om benämning på fullmäktige och styrelse tillstyrker kommitténs förslag. Ett fåtal remissinstanser, bl.a. , , och kommun, tillstyrker kommitténs förslag om utformning av namn på de enskilda regionerna. Flertalet av de remissinstanser som yttrar sig om utformning av namn på de enskilda regionerna t.ex. , , läns landsting och läns landsting, , , Samverkansorganet i samt Kommuner och Landsting (SKL) avstyrker förslaget och anser att ordet län inte ska ingå i namnet. och folkminnen framhåller att den föreslagna utformningen med ordet region följt av länets namn, inte är lämplig och påpekar att det inte följer språkriktighetsnormer. anser att ordet län 2018/19:162 i de formella namnen kan accepteras om regionerna har möjlighet att utelämna det i sina kontakter med medborgarna. framför att det blir en begreppsblandning när ordet län ska läggas i beteckningen. Behovet att särskilja stad från region finns t.ex. i och men det framstår enligt kommunen som onödigt att man i övriga delar av landet ska behöva forma sig efter detta. Flera remissinstanser, bl.a. , , , läns landsting, Öster- götlands läns landsting och SKL, anser att det bör vara upp till respektive organisation att bestämma utformningen av det namn som ska användas i kontakterna med medborgarna. Ett flertal remissinstanser, däribland (), Kammarkollegiet och Västra framhåller att det bör vara samma namn som används i samtliga sammanhang. Västra anför att är positivt till enhetliga principer för namnsättning för regionerna och att namnen inleds med ordet region. Enhetlighet över landet underlättar enligt för invånare att förstå och känna igen den regionala nivån. Kammarkollegiet anser att det finns ett behov av att ensa landstingens namn och att en enhetlighet i alla sammanhang är nödvändig. Av detta följer att landstingen, enligt myndigheten, inte bör ges möjlighet att kalla sig något annat än den det officiella namnet. Skälen för regeringens förslag Beteckningen ska vara region anser att situationen med olika beteckningar där det används en beteckning på valsedeln och en annan i kommunikationen med medborgarna inte är hållbar. Kommittén anser att beteckningen för kommuner på regional nivå bör ändras, trots att mycket talar för att behålla Kommittén menar vidare att en viktig förändring har skett på så sätt att landstingen nu har ansvar för betydligt fler frågor och att det skett en sådan principiell förändring att ett namnbyte är Till detta kommer enligt kommittén att beteckningen landsting i vissa delar av landet inte har använts . Regeringen anser, liksom kommittén och flertalet remissinstanser, att det finns skäl att byta beteckningen för kommuner på regional nivå. enligt regeringen väsentligt för att skapa större tydlighet och förståelse för det demokratiska systemets struktur genom att säkerställa en enhetlighet. Den lagstadgade beteckningen på kommuner på regional nivå och den som används i praktiken bör enligt regeringen vara densamma. som används av samtliga aktörer och i alla sammanhang kommer, vilket också bl.a. , läns landsting, SCB och Kammarkollegiet påpekar, medföra en ökad tydlighet jämfört med Som bl.a. kommun, och framhåller har beteckningen region använts av flera landsting och samtliga landsting använder denna beteckning . att begreppet landsting i vissa län inte har förekommit , vare sig i den politiska debatten eller i kontakterna med allmänheten, även om beteckningen använts vid val. Också i den politiska debatten på nationell nivå används allt oftare beteckningen region. Eftersom någon ändring inte har gjorts i kommunallagen använder dock regeringen beteckningen landsting. Det blir otydligt då båda beteck- ningarna, landsting och region, används och oklart för med- borgarna vad som gäller i olika sammanhang. Regeringen instämmer också i det som anför att det ur demokratisk synvinkel är viktigt att medborgarna har möjlighet att förstå den samhällsstruktur de lever i och ska påverka i allmänna val. Att ändra beteckningen på kommuner på regional nivå kan enligt regeringen, utöver att leda till en ökad enhetlighet, också bidra till en ökad förståelse för den offentliga sektorns struktur. Regeringen instämmer dock i det som framförs av Lantmäteriet och och folkminnen om att den förändring som skett av landstingens uppgifter avseende utvecklingsfrågor i sig inte är ett tillräckligt starkt skäl för att ändra beteckningen. Det är enligt regeringen inte lämpligt att ange förändrade uppgifter som motiv för en ändring av beteckningen. Enligt regeringen är det viktigt att beteckningen är oberoende av vilka uppgifter som åligger kommunerna på regional nivå och att beteckningen därmed inte behöver ändras vid framtida uppgiftsförändringar. Flera remissinstanser, bl.a. Kammarkollegiet, och folkminnen och , för fram att en ändring av beteckningen från landsting till region innebär att det till viss del blir mer otydligt eftersom ordet region används på många olika sätt och i olika sammanhang och att risken för missförstånd ökar jämfört med om endast beteckningen landsting används. Det finns som Statskontoret påpekar även en viss risk för otydlighet då beteckningen region också kan förstås som en benämning på ett geografiskt område. Regeringen konstaterar dock att beteckningen region använts i vissa län och att det fått fäste framför allt i dessa län, men även i t.ex. den nationella politiska debatten och i media. Regeringen noterar vidare att många tror att beteckningen redan har ändrats eftersom samtliga landsting använder sig av beteckningen region. Kammarkollegiet, kommun, läns landsting och Läns- styrelsen i förordar beteckningen regionkommun. Denna har visserligen enligt regeringen flera fördelar jämfört med beteckningen region. Beteckningen regionkommun skulle minska risken för samman- blandningar och missförstånd i förhållande till andra användnings- områden. Det är t.ex. mindre risk att regionkommun uppfattas som ett geografiskt område snarare än en organisation. Vidare blir det tydligare att regionkommun är en kommun på regional nivå. Beteckningen är emellertid lång och sannolikt kommer endast dess första led, region, att användas i de flesta sammanhang. Som påtalat finns det en uppenbar risk att regionerna kommer att ha ett officiellt namn men att man verkar under ett annat varumärke. Därmed skulle problematiken med dagens situation delvis kvarstå då olika beteckningar skulle användas i olika sammanhang. Som bl.a. Kammarkollegiet och framhåller bör samma beteckning enligt regeringen användas i alla sammanhang. Regeringen anser sammanfattningsvis att fördelarna med begreppet regionkommun inte överväger nackdelarna. Regeringens sammantagna bedömning är att region är den mest ändamålsenliga beteckningen för en kommun på regional nivå. Regeringen föreslår därför att beteckningen för en kommun på regional nivå ska vara region. Benämning på fullmäktige och styrelse Enligt 4 § lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar får lands- tingen besluta att och i stället ska betecknas regionfullmäktige och . Det som sägs i andra författningar om och gäller i sådant fall regionfullmäktige och . Benämningarna respektive landstingsstyrelse används t.ex. i 1 kap. 1 § vallagen, 1 kap. 8 § och 9 kap. 21 § kommunal- lagen. Som en följd av att beteckningen landsting ändras till region ska även benämningarna och landstingsstyrelse ändras. Regeringen anser liksom kommittén att benämningarna regionfullmäktige och regionstyrelse bör användas. Regeringen föreslår sammanfattningsvis att fullmäktige i kommuner på regional nivå i kommunallagen, vallagen och annan lagstiftning ska benämnas regionfullmäktige och att styrelsen ska benämnas region- styrelse. Detta föranleder följdändringar i lagen om regionalt utvecklingsansvar. Terminologin i tryckfrihetsförordningen bör dock anpassas till regeringsformens, se avsnitt 6.1.3. Utformning av namn på de enskilda regionerna föreslog att namnen på de enskilda regionerna skulle utformas med ordet region och det officiella namnet på länet. Vidare föreslog kommittén att ordet län skulle ingå i namnet på grund av risken för att organisationen endast associeras med en av kommunerna i länet. Fördelarna med en enhetlig utformning av namnen gör enligt kommittén att detta bör gälla i alla län. Som nämnts i avsnitt 5.1 har, sedan kommittén lämnade sitt betänkande, samtliga landsting övertagit det regionala utvecklingsansvaret och använder sig därför också av beteckningen region. En övervägande del av landstingen använder beteckningen region placerat före namnet på länet och utan ordet län, t.ex. , och läns landsting använder sig av ordet region följt av länsnamnet och ordet län. använder beteckningen Region och använder sig av beteckningen Region . Fullmäktige i Västra beslutade att ändra det publika namnet på organisationen från Västra Götalands- regionen till Region . Lagen om regionalt utvecklingsansvar har ändrats på så vis att enskilda landsting inte längre nämns i lagen eftersom samtliga landsting övertagit detta ansvar (prop. 2017/18:206, bet. 2017/18:KU46, rskr. 2017/18:418). Det kan dock finnas skäl att i enstaka förordningar peka ut vissa särskilda regioner. Regeringen anser liksom kommittén att namnen på de enskilda regionerna bör utformas på ett likartat sätt och menar, i likhet med bl.a. Kammarkollegiet och Västra , att samma namn bör användas i alla sammanhang. Nuvarande ordning med olika utformningar och olika namn som används i olika sammanhang är enligt Prop. 2018/19:162 regeringen varken tydlig eller tillfredsställande och ambitionen är att nå en ökad enhetlighet och tydlighet när det gäller utformningen. Detta blir enligt regeringen ännu viktigare med beteckningen region, som används i fler sammanhang än beteckningen landsting. Regeringen befarar liksom att kommitténs förslag skulle medföra att regionerna ändå skulle välja att använda sig av en annan beteckning än den officiella. Flera remissinstanser har också gett uttryck för att de själva bör kunna bestämma vilket namn som ska användas i kommunikationen med medborgarna. Regeringen konstaterar att kommitténs förslag därmed skulle riskera att skapa en situation där organisationerna utformar namnet på olika sätt och där risken för otydlighet och missförstånd ökar. Regeringen anser därför, i likhet med t.ex. läns landsting och SKL att ordet län inte bör finnas med i namnet. Regeringen anser att fördelarna med den enhetlighet som följer av att utforma namnen på så vis överväger den otydlighet som uppstår i de län där kommun eller ortsnamn överensstämmer med länsnamnet, t.ex. En sådan utformning av namnen skulle vidare innebära att namnen överensstämmer med de som flertalet landsting använder . Detta medför att de officiella namnen på kommunerna på regional nivå i bör vara Region och i Region . Om kommunerna på regional nivå vill använda ett annat namn bör namnet på länet ändras. Det har gjorts t.ex. i där länsnamnet ändrades från till (se prop. 1995/96:38 s. 31 f.). Det kan finnas skäl att, utöver nödvändiga förordningsändringar, ytterligare reglera hur de enskilda regionernas namn ska utformas. Frågan om en sådan reglering har dock inte utretts. Regeringen kommer emellertid att följa utvecklingen vad gäller namnen på de enskilda regionerna och vid behov vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa en enhetlig utformning och användning av de enskilda regionernas namn. Regeringen anser sammanfattningsvis att namnen på de enskilda kommunerna på regional nivå bör utformas så att ordet region placeras före namnet på respektive län enligt följande modell: Region , , Region , Region osv. Någon definition bör inte införas i Regeringens bedömning: Någon definition av vad som avses med region och kommun bör inte införas i kommunallagen. Hänvisningar till en sådan definition bör följaktligen inte införas i lagen om kollektivtrafik eller lagen om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet. Kommitténs förslag överensstämmer inte med regeringens bedömning. Kommittén föreslår att en definition av vad som avses med region och kommun ska införas i kommunallagen. Kommittén föreslår vidare att en 2018/19:162 hänvisning till den definitionen ska införas i lagen (2010:1065) om kollek- tivtrafik och lagen (2010:1919) om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser yttrar sig i denna fråga. anser att legaldefinitioner är bra och att förslaget tydliggör indelningsstrukturen under den nationella nivån med en regional och lokal nivå. Kommuner och Landsting (SKL) och Sala kommun föreslår en alternativ utformning av definitionen. ifrågasätter om denna definition behövs och påtalar att det inte finns någon sådan . Skälen för regeringens bedömning: Kommittén föreslår att en definition av begreppet region ska införas i kommunallagen och menar att en sådan kan lösa en del av problemen med att använda begreppet region. Det går sedan enligt kommittén att lägga in hänvisningar till denna definition i författningstext där det finns risk för sammanblandning med andra användningar av regionbegreppet. Kommittén föreslår sådana hänvisningar i lagen om kollektivtrafik och lagen om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet. Kommittén konstaterar att det inte löser problemen med beteckningen i den praktiska användningen och påpekar vikten av att såväl regeringen som landstingen själva är tydliga i sin kommunikation så att det i varje situation framgår vad som avses. Regeringen anser, liksom , att det inte är nödvändigt med en definition i kommunallagen. I 1 kap. 7 § regeringsformen slås det fast att det i riket finns kommuner på lokal och regional nivå. I kommunallagen kommer det med anledning av förslaget i avsnitt 5.2. att anges att är indelat i kommuner och regioner. Regeringen anser, till skillnad från att indelningsstrukturen därmed framgår tillräckligt tydligt. Vid behov kan också en hänvisning göras till regioner enligt kommunallagen. Regeringen bedömer emellertid att det inte finns behov av en sådan hänvisning i lagen om kollektivtrafik och lagen om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet. När begreppen kommun och används i regeringsformen avses båda kommuntyperna, dvs. både kommuner på lokal nivå och kommuner på regional nivå. Kommitténs förslag skulle enligt regeringen kunna innebära att det blir svårare att använda begreppet kommun för kommuner på både lokal och regional nivå. Regeringen anser sammanfattningsvis att någon definition av vad som avses med region och kommun inte bör införas i kommunallagen. är en kommun på lokal nivå. för uppgifter som landsting ansvarar för i andra län och är därför en s.k. Det är vidare den enda kommunen i . får , enligt 4 § lagen om regionalt utveck- lingsansvar, på motsvarande sätt som landstingen när det gäller landstings- fullmäktige och , besluta att kommunfullmäktige och kommunstyrelsen i stället ska betecknas regionfullmäktige och region- Prop. 2018/19:162 styrelsen. Det som sägs i andra författningar om kommunfullmäktige och kommunstyrelsen gäller i sådant fall kommuns regionfull- Eftersom kommunen har denna möjlighet har den, liksom landstingen, valt att även använda sig av beteckningen region. I samband med behandlingen av propositionen Regionalt utvecklings- ansvar i vissa län (prop. 2009/10:156), tillkännagav som sin mening att regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse får användas för del. Regeringen lämnade med anledning av tillkännagivandet ett sådant förslag i propositionen Användning av beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse för (prop. 2011/12:21). Av propositionen framgår att flera remissinstanser ansåg att det fanns en risk för missförstånd och otydlighet om erhöll denna möjlighet. Den föreslagna ordningen innebar att beteckningarna region- fullmäktige och regionstyrelse skulle kunna användas för två olika typer av valda församlingar, både för respektive landstingsstyrelse i vissa landsting och för kommunfullmäktige respektive kommunstyrelse på . Regeringen instämde i att det kan komma uppstå begreppsförvirring. Det var därför enligt regeringen väsentligt att om kommunen valde att utnyttja möjligheten att använda beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse tydligt informerade allmänheten om detta. I fråga om val enligt vallagen skulle emellertid beteckningen val till kommunfullmäktige i användas (prop. 2011/12:21 s. 7 f.).