prop · H70352 · 2019-12-11 00:00:00 — I stället ska kommunen redovisa de förhållanden som med hän- syn till de allmänna intressena i 2 kap. PBL kan ha en väsentlig betydelse för beslut om hur mark- och vattenområden ska användas och hur dessa förhållanden bör beaktas vid sådana beslut. Förslaget kan förväntas leda till en diskussion mellan kommunen och statliga myndigheter om vilka förhållanden som ska anses vara väsentliga och som därmed ska redovisas i planen. bör förslagen leda till att det blir lättare för statliga myndigheter att tillämpa översiktsplanen, inte minst när det gäller för- slaget att det ska framgå av planen hur kommunen anser att nu avsedda förhållanden bör beaktas vid beslut om dels hur mark- och vattenområden ska användas, dels hur den byggda miljön ska användas, utvecklas och bevaras. Förslaget att det tydligt ska framgå att kommunen ska ange hur redovisade förhållanden bör beaktas bör leda till att det blir enklare att för- stå vad som utgör redovisning av olika planeringsförutsättningar och vad som utgör ställningstaganden från kommunens sida. Det bör göra det lättare för staten att lämna synpunkter på hur kommunen avser att beakta planeringsförutsättningarna i samband med efterföljande planering och prövning. I avsnitt 7.5 föreslås att det av översiktsplanen även ska framgå områden eller verksamheter som angår flera kommuner eller är av regional betyd- else. Förslaget kan förväntas leda till visst merarbete för länsstyrelserna i arbetet med att ta fram en översiktsplan. bör det leda till att det blir lättare för kommunen att ta de regionala och mellankommunala hän- syn som kan behövas i efterföljande planering. Det bör i sin tur leda till att i något färre fall behöver överpröva detaljplaner och områdes- bestämmelser utifrån ingripandegrunden mellankommunal samordning, dvs. till följd av att sådana frågor om användningen av mark- och vatten- områden som angår flera kommuner inte har samordnats på ett lämpligt sätt (se 11 kap. 10 § andra stycket 2 PBL). I avsnitt 7.6 föreslås att översiktsplanen enbart behöver innehålla en redovisning av planens väsentliga konsekvenser. Förslaget bör ha liten praktisk påverkan på vilka konsekvenser som redovisas i planen. Förslaget utgör främst en kodifiering av hur kommunerna redovisar konsekvenser i översiktsplanen och bör därmed ha liten betydelse för staten. I avsnitt 7.8.1 föreslås att regeringen eller den myndighet som reger- ingen bestämmer ska få meddela föreskrifter om standarder för utformning av översiktsplaner, områdesbestämmelser och regionplaner. Förslaget medför inledningsvis endast att regeringen eller den myndighet som reger- ingen bestämmer ges möjlighet att meddela sådana föreskrifter. Förslaget berör inledningsvis främst . Även Lantmäteriet kan i viss mån beröras av förslaget. Länsstyrelserna och andra statliga myndigheter berörs av förslaget i egenskap av samrådsparter när kommunerna tar fram översiktsplaner. Även Domstolar påverkas av förslaget genom att de digitala akter som skapas av kommunerna ska kunna tas emot och hanteras av dom- stolarna om beslut överklagas. Dessa statliga myndigheter har redan en digital ärendehantering, om än i varierad omfattning. Förslaget gör det möjligt för statliga myndigheter att ta emot standardiserad information, vilket kan leda till effektiviseringsvinster och underlätta utvecklingen av e-tjänster. Det finns dock inte något hinder mot att exempelvis ta emot pappershandlingar eller handlingar i pdf- format. Regeringen har initierat en pågående satsning för att öka kunska- pen och kompetensen i digitaliseringsarbetet genom att ges medel för att stödja länsstyrelserna, Domstolar och andra statliga myndigheter i omställningen till en enhetlig digital ärendehantering i sam- hällsbyggnadsprocessen (jfr prop. 2017/18:1 utg.omr. 18 avsnitt 3.7.4). I avsnitt 7.8.2 föreslås att kommunen senast dagen efter det att beslutet om att anta en översiktsplan har tillkännagetts ska hålla planen tillgänglig på sin webbplats. ska kommunen även se till att det förslag som samrådet avsett finns tillgängligt. Förslagen bör bidra till att det blir lättare för staten att hitta den aktuella översiktsplanen. I praktiken bör dock förslaget ha begränsade konsekvenser för staten. Övriga förslag i kapitel 7 bör ha liten eller ingen betydelse för staten. Statens medverkan i översiktsplaneprocessen I avsnitt 8.2 föreslås att även bör ge råd om tillämpningen av PBL inom ramen för ett samråd om ett förslag till översiktsplan, om det behövs från allmän synpunkt. Förslaget syftar till att ska bidra till att översiktsplaner blir formellt korrekta och således uppmärk- samma kommunen på eventuella brister i formellt hänseende. Förslaget berör även arbetet med regionernas arbete med regionplaner, i de län där regional fysisk planering ska ske (jfr 7 kap. 1 § PBL). förekommer det att länsstyrelserna påtalar eventuella fel- aktigheter under planprocessen. Genom att uppgiften inte är uttalad finns det emellertid ingen skyldighet för länsstyrelserna att göra det. I de fall som inte lämnar råd i fråga om sådana formella fel medför förslaget en viss utvidgning av uppgifter under samrådet. Genom att förslaget enbart tar sikte på väsentliga fel bör upp- giften dock vara av begränsad omfattning. Sammantaget bedöms uppgif- ten inte medföra något behov av ytterligare resurser. I avsnitt 8.3.1 föreslås att det av granskningsyttrande en- bart ska framgå hur kommunens förslag till översiktsplan förhåller sig till Förslaget innebär således en begränsning av vad länsstyrelserna får redovisa i ett sådant yttrande. Förslaget bör leda till att det blir tydligt hur planförslaget förhåller sig till granskningsgrunderna och att det därmed blir lättare för kommunen och andra aktörer att förstå granskningsyttrandet. Under remissbehandlingen har flera länsstyrelser ställt sig negativa till förslaget, huvudsakligen eftersom de anser sig ha en skyldighet att upplysa kommunen om annan lagstiftning som kan vara relevant för att översikts- planens intentioner ska kunna genomföras (jfr det allmänna intresset att planläggning och annan prövning enligt PBL som avser en användning av ett mark- eller vattenområde som också har prövats eller ska prövas enligt annan lag i vissa fall ska samordnas med det andra arbetet, se 2 kap. 11 §). Även om förslaget begränsar vilka synpunkter som kan ingå i gransknings- yttrandet finns det inget som hindrar att på annat sätt lämna andra synpunkter på planen än sådana som avser granskningsgrunderna. Enda skillnaden är att kommunen inte behöver redovisa sådana andra syn- punkter i det yttrande som ska fogas till planen. Förslaget innebär således ingen betydelsefull begränsning av statens möjligheter att lämna syn- punkter på översiktsplanen i fråga om sådana andra statliga intressen som inte omfattas av granskningsgrunderna. I avsnitt 8.3.2 föreslås att , på kommunens begäran, ska till- handahålla ett reviderat granskningsyttrande om kommunen ändrar plan- förslaget efter granskningstiden utan att en ny granskning äger rum och yttrande till följd av ändringen helt eller delvis blir inaktu- ellt. Förslaget innebär en delvis ny uppgift för länsstyrelserna, även om det redan finns möjligheter att utan en ny utställning (granskning) göra mindre justeringar i planförslaget för att tillgodose synpunkter från staten (jfr prop. 1985/86:1 s. 535). Möjligheten att begära ett reviderat gransknings- yttrande förutsätter att kommunen ändrar planförslaget på ett sådant sätt att granskningsyttrande därigenom helt eller delvis är relevant. Om konstaterar att synpunkterna i gransknings- yttrandet har tillgodosetts, bör i sådana fall enkelt kunna läm- na ett nytt granskningsyttrande där de synpunkter som tidigare lämnats har tagits bort. Det bör således i normalfallet vara fråga om en ringa arbets- insats för . I avsnitt 8.4 föreslås att under den andra halvan av varje mandatperiod ska redovisa ett underlag till kommunen i fråga om sådana statliga och mellankommunala intressen som kan ha betydelse för över- siktsplanens aktualitet. I underlaget ska ange hur dessa in- tressen förhåller sig till översiktsplanen och om gransk- ningsyttrande i någon del inte längre gäller. Den övergripande intentionen med förslaget är avsedd att vara densam- ma som dagens sammanfattande redogörelse. Det medför att arbetsinsat- sen för i huvudsak bör motsvara den som föranleds av nu gällande bestämmelser. Förslaget innebär dock att arbete i dessa avseenden koncentreras till den andra halvan av tiden mellan två ordinarie val. Begränsningen för kommunens planeringsstrategi kan också innebära att flera kommuners översiktplaneprocesser sker . Enligt utredningen är dock detta fallet för många länsstyrelser , där antalet antagna kommunomfattande översiktsplaner ofta ökar . 2019/20:52 Förslaget kan initialt medföra behov av utökade resurser hos länsstyrel- serna för att hantera handläggningen av översiktsplaner utifrån förslaget. Som utredningen framhåller bör förslaget kunna ligga till grund för mer kontinuerliga rutiner för handläggningen. I likhet med utredningen bedömer regeringen att konsekvenserna för länsstyrelsernas ärendehanter- ing bör vara begränsad. Förslaget kan i viss mån påverka andra statliga myndigheter som bidrar i länsstyrelsernas arbete med att tillhandahålla underlag. Att arbetsinsatsen koncentreras till vissa år bör bidra till att det blir lättare att planera insatserna för berörda myndigheter. I avsnitt 8.5 föreslår regeringen att ska överpröva kom- munala beslut om detaljplaner och områdesbestämmelser, om beslutet kan antas innebära att ett byggnadsverk blir olämpligt med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion. Ändringen är huvudsakligen av formell karaktär vilket inne- bär att den enbart bör ha begränsad betydelse för länsstyrelsernas verksam- het. Äldre översiktsplaner upphör att gälla I avsnitt 9.3 föreslås att översiktsplaner som har antagits före , ska upphöra att gälla vid utgången av 2025. Det ska även gälla i de fall kommunen efter i en kommunomfattande över- siktsplan har förklarat att en sådan äldre fördjupning ska anses utgöra en del av den kommunomfattande planen. Förslaget medför att sådana äldre översiktsplaner och fördjupningar som har tillkommit utan hänsyn till vissa statliga intressen kommer att upp- hävas. Detta bör förbättra förutsättningarna för att sådana statliga intressen uppmärksammas i den kommunala planeringen. Förslaget bör ge överväg- ande positiva men små konsekvenser för staten. Övriga konsekvenser för staten är förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö och fysisk planering. ska inom sitt verksamhetsområde bl.a. verka för en ökad kunskap hos kommuner, statliga myndigheter och andra berörda. För del medför förslaget bl.a. ett behov av att se över olika väg- ledningar, vilket kommer att medföra visst merarbete. Förslagen bedöms inte ha annat än försumbar betydelse för de domstolar som prövar överklagade . De samlade konsekvenserna för staten bedöms vara av begränsad om- fattning. De merkostnader som lagändringarna kan komma att medföra be- döms vara av så begränsad omfattning att de kan hanteras inom ramen för befintliga anslag. 10.4 Konsekvenser för företag I kapitel 5 föreslås i huvudsak att kommunen varje mandatperiod ska ta fram en planeringsstrategi, tydligare bestämmelser för när översiktsplanen ska anses vara aktuell och att översiktsplanen måste vara aktuell för att det Prop. 2019/20:52 s.k. standardförfarandet ska få tillämpas och för att kunna ge vägledning vid bedömningen av om en plats ligger inom ett område som är lämpligt för landsbygdsutveckling i strandnära lägen. På ett övergripande plan kan förslagen förväntas leda till att kommun- erna i högre grad håller sina översiktsplaner aktuella. Att översiktsplanerna hålls aktuella bör även leda till att planerna i högre grad kan fungera som stöd vid efterföljande planering och prövning. Bland annat bör risken minska för att motsätter sig en detaljplan som är förenlig med en aktuell översiktsplan. Därmed bör förslagen leda till minskad risk för förgävesprojektering för sådana företag som för sin verksamhet är beroen- de av att kommunen antar, ändrar eller upphäver en detaljplan. Förslagen att kommunen ska anta en planeringsstrategi och tydligare bestämmelser om när översiktsplanen ska anses vara aktuell bör leda till att det blir lättare för det enskilda företaget att bedöma om översiktsplanen är aktuell i de avseenden som berör företaget. Förslaget att översiktsplanen måste vara aktuell för att det s.k. standard- förfarandet ska få tillämpas m.m. kan medföra vissa merkostnader för de företag som vill bebygga ett område i en kommun vars översiktsplan inte är aktuell. Merkostnaderna för att ta fram en detaljplan med det utökade förfarandet jämfört med standardförfarandet är dock begränsade. Merkost- naderna är framför allt kopplade till kravet att planförslaget måste kun- göras i en eller flera ortstidningar när det utökade förfarandet ska tilläm- pas. Därutöver kan begränsade merkostnader uppstå för företag till följd av att planprocesser tar eftersom planförslag i sådana fall ska antas av kommunfullmäktige, vilket bl.a. kan medföra ökade räntekostna- der för företags markinnehav innan innehaven kan ge avkastning. Att ta fram en översiktsplan I avsnitt 6.4 föreslås tydligare bestämmelser om strategiska miljöbedöm- ningar. Förslaget avser både översiktsplaner och detaljplaner. Genom att det blir tydligare hur regelverket ska tillämpas bör det bli lättare för kom- munen att tillämpa bestämmelserna på ett korrekt sätt när en detaljplan tas fram. Därigenom kan förslaget även underlätta för de företag som för sin verksamhet är beroende av att en detaljplan får laga kraft. Övriga förslag i kapitel 6 bör ha liten eller ingen betydelse för företag. Översiktsplanens innehåll och utformning Företag som för sin verksamhet är beroende av att kommunen antar, ändrar eller upphäver en detaljplan har i allmänhet nytta av att översiktsplanen är tydlig när det gäller förutsättningarna för att bebygga en viss plats. På ett övergripande plan bör förslagen i kapitel 7 således gynna sådana företag. I avsnitt 7.8.1 föreslås att regeringen eller den myndighet som reger- ingen bestämmer ska få meddela föreskrifter om standarder för utformning av översiktsplaner, regionplaner och områdesbestämmelser. Förslaget med- för inledningsvis endast att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ges möjlighet att meddela sådana föreskrifter. kan en övergång till mer digitala arbetssätt emellertid leda till att kommuner i högre grad anlitar konsulter för att kunna anpassa 2019/20:52 sin verksamhet till det föreslagna regelverket. Därmed kan förslaget i begränsad utsträckning gynna teknikkonsulter som är verksamma inom samhällsplanering. Statens medverkan i översiktsplaneprocessen Bortsett från att även företag har nytta av att översiktsplanen hålls aktuell bör förslagen i kapitel 8 ha liten eller ingen betydelse för företag. Äldre översiktsplaner upphör att gälla Förslagen i avsnitt 9.3 bör ha liten eller ingen betydelse för företag. I kapitel 5 föreslås i huvudsak att kommunen varje mandatperiod ska ta fram en planeringsstrategi, tydligare bestämmelser för när översiktsplanen ska anses vara aktuell och att översiktsplanen måste vara aktuell för att det s.k. standardförfarandet ska få tillämpas och för att kunna ge vägledning vid bedömningen av om en plats ligger inom ett område som är lämpligt för landsbygdsutveckling i strandnära lägen. På ett övergripande plan kan förslagen förväntas leda till att kommun- erna i högre grad håller sina översiktsplaner aktuella. Det ger enskilda bättre möjligheter till insyn i kommunens planering för den långsiktiga utvecklingen av den fysiska miljön. Även förslaget att kommunfullmäk- tige regelbundet ska anta en planeringsstrategi där fullmäktige ska ta ställ- ning till kommunens fortsatta arbete med översiktsplaneringen ger kom- munens medlemmar bättre möjlighet till insyn och därmed även bättre förutsättningar för att påverka de förtroendevalda. Att ta fram en översiktsplan I avsnitt 6.1 föreslås att kommunen under samrådet inte längre ska behöva redovisa det planeringsunderlag som har betydelse från nationell, regional, mellankommunal eller annan synpunkt, utan endast det underlag som har betydelse för bedömningen av planförslaget. Förslaget innebär att det blir tydligt att det enbart är sådana planerings- underlag som har betydelse för bedömningen av planförslaget som behöv- er redovisas under samrådet. Motsatsvis kommer det således inte längre vara nödvändigt att redovisa planeringsunderlag som har betydelse från nationell, regional, mellankommunal eller annan synpunkt, om detta inte har någon betydelse för bedömningen av planförslaget. Det bör göra det lättare för enskilda att överblicka planeringsunderlaget och därmed att bedöma om kommunens planförslag är relevant eller inte. Mot bakgrund av hur den nuvarande bestämmelsen tillämpas i praktiken bör ändringen dock ha begränsad betydelse för enskilda. I avsnitt 6.2 föreslås att utställningen under översiktsplaneprocessen i stället ska benämnas granskning. Som regeringen har redogjort för i det avsnittet kan den nuvarande termen vara vilseledande, eftersom termen kan skapa förväntningar från den enskilde om att det utställda materialet Prop. 2019/20:52 ska vara mer omfattande än det som kommunen tillhandahåller på sin I praktiken bör ändringen dock ha liten praktisk betydelse för enskilda. I avsnitt 6.4 föreslås tydligare bestämmelser om strategiska miljöbedöm- ningar. Förslaget avser både översiktsplaner och detaljplaner. Genom att det blir tydligare hur regelverket ska tillämpas bör det även bli lättare för enskilda att bedöma om kommunen tillämpar bestämmelserna på ett korrekt sätt. Övriga förslag i kapitel 6 bör ha liten eller ingen betydelse för enskilda. Översiktsplanens innehåll och utformning Enskilda som överväger att bygga i ett område som inte omfattas av detalj- plan har i allmänhet nytta av att översiktsplanen är tydlig när det gäller förutsättningarna för att bebygga en viss plats. På ett övergripande plan bör förslagen i kapitel 7 således gynna enskilda byggherrar. I avsnitt 7.3 föreslås att översiktsplanens redovisning av grunddragen i fråga om den avsedda användningen ska redovisas för hela kommunen. Grunddragen ska framgå av en karta. Förslaget innebär att kommunens redovisning av den avsedda använd- ningen av mark- och vattenområden ska omfatta hela kommunen, bl.a. eftersom översiktsplanen kan behöva ge vägledning för bygglov och till- ståndspliktiga verksamheter på alla platser i kommunen. Det bör underlätta för enskilda byggherrar som önskar bygga. I avsnitt 7.4 föreslås att kommunen inte längre ska behöva redovisa sin bedömning av hur skyldigheten att ta hänsyn till allmänna intressen, vid beslut om användningen av mark- och vattenområden, kommer att till- godoses. I stället ska kommunen redovisa de förhållanden som med hän- syn till de allmänna intressena i 2 kap. PBL kan ha en väsentlig betydelse för beslut om hur mark- och vattenområden ska användas och hur dessa förhållanden bör beaktas vid sådana beslut. Riksintressen enligt 3 och 4 kap. ska dock alltid redovisas. Förslagen bör underlätta för enskilda att förstå vilka hänsyn som kom- munen avser att ta till olika förhållanden som kan ha en väsentlig betydelse för beslut om hur mark- och vattenområden ska användas. Begränsningen att kommunen enbart behöver redovisa sådana förhållan- den som kan ha en väsentlig betydelse för vissa beslut bör i normalfallet göra att det blir lättare för den enskilde att överblicka översiktsplanens innehåll. I enstaka fall kan den enskilde och kommunen dock tänkas ha olika uppfattning om vilka förhållanden det är som kan antas ha väsentlig betydelse. I sådana fall skulle förslaget kunna leda till att den enskilde uppfattar att översiktsplanen är ofullständig. Sådana situationer kan dock även uppstå med den nuvarande regleringen, eftersom många av de all- männa intressena i 2 kap. PBL kan vara svåra att ta ställning till i den kommunomfattande planens skala (se avsnitt 7.4). I avsnitt 7.5 föreslås att det av översiktsplanen även ska framgå områden eller verksamheter som angår flera kommuner eller är av regional betyd- else. Även om redovisningen i vissa fall kan vara av intresse för den enskilde, t.ex. när det gäller regionala natur- eller kulturvärden, kan dock 2019/20:52 antas att redovisningen normalt har ett begränsat informationsvärde för enskilda. I avsnitt 7.6 föreslås att översiktsplanen enbart behöver innehålla en redovisning av planens väsentliga konsekvenser. Förslaget bör ha liten praktisk betydelse för vilka konsekvenser som redovisas i planen eftersom förslaget främst utgör en kodifiering av hur kommunerna redo- visar konsekvenser i sina översiktsplaner. Förslaget påverkar inte vilka konsekvenser som behöver redovisas inom ramen för en strategisk miljö- bedömning. I avsnitt 7.8.2 föreslås att kommunen senast dagen efter att beslutet om att anta en översiktsplan har tillkännagetts ska hålla planen tillgänglig på sin webbplats. ska kommunen även se till att det förslag som samrådet avsett finns tillgängligt. I praktiken håller nästan alla kommuner sin översiktsplan tillgänglig på sin webbplats. Förslaget bör därmed ha liten praktisk betydelse för en- skilda. Förslaget att kommunen ska hålla planen tillgänglig på sin webb- plats senast dagen efter att beslutet om att anta en översiktsplan har till- kännagetts kan dock antas leda till att kommunen publicerar den antagna planen snabbare på sin webbplats. Det underlättar för enskilda som över- väger att överklaga beslutet. Därutöver är det vanligt att kommunen tar bort det planförslag som sam- rådet avsett från webbplatsen i samband med att kommunen ställer ut plan- förslaget. Förslaget underlättar för enskilda som vill jämföra vilka änd- ringar som har skett i planförslaget mellan samråds- och gransknings- skedet. Förslaget att översiktsplanen ska publiceras på kommunens webbplats bör – tillsammans med de möjligheter som tillgängliga digitala hjälpmedel kan ge – göra det lättare för personer med funktionsnedsättning att ta del av översiktsplanen. Övriga förslag i kapitel 7 bör ha liten eller ingen betydelse för enskilda. Statens medverkan i översiktsplaneprocessen Bortsett från att även enskilda har nytta av att översiktsplanen hålls aktuell bör förslagen i kapitel 8 ha liten eller ingen betydelse för enskilda. Äldre översiktsplaner upphör att gälla Förslagen i avsnitt 9.3 bör ha liten eller ingen betydelse för enskilda. 10.6 Konsekvenser för miljön Inledningsvis finns anledning att påminna om översiktsplaneringens be- tydelse för miljöfrågorna, i syfte att ge en bakgrund inför redovisningen av förslagens konsekvenser för miljön. bygger huvudsakligen på utdrag från propositionen översikts- planering enligt , m.m. (prop. 1994/95:230 s. 30 f.). Den byggda miljön – dvs. tätorter och annan bebyggelse, kommunika- tionsleder, anläggningar och teknisk infrastruktur – är en del av grunden Den ger inte bara ramarna för utvecklingen av när- ingslivet och ekonomin. Den utgör också basen för människors vardagsliv. Den är bärare av kulturhistoriska och konstnärliga värden och utgör en del av samhällets identitet och kulturarv. är det uppenbart att an- vändningen av mark- och vattenområden för bebyggelse och anläggningar har påtagliga effekter för miljön i både begränsad och vid mening. Miljön utsätts för påfrestningar genom bl.a. ingrepp i mark- och vattenområden och genom förbrukning av naturresurser och energi. Avfall, restprodukter, miljöstörande utsläpp och andra störningar som mark, luft och vatten utsätts för är i hög grad ett resultat av det moderna industrisamhället. Med en framsynt fysisk planering som samordnas med insatser på andra områden finns det emellertid möjligheter att i betydande utsträckning förebygga – och i många fall också eliminera – olika miljö- problem.