prop · H603115 · 2019-03-14 00:00:00 — Kommissionen överlämnade en formell underrättelse och anförde att genom att inte anta och/eller anmäla alla de åtgärder som är nödvändiga för att helt införliva direktivet, underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt artikel 106 i direktivet. svarade att direktivet har genomförts genom lagar, förordningar och föreskrifter. Samtliga aktuella rättsakter anmäldes i MNE och har trätt i kraft. Direktiv (EU) 2012/27 av om energieffektivitet (ärendenummer /2201) Kommissionen anförde i en formell underrättelse att inte korrekt genomfört direktivet. svarade bl.a. att Miljö- och har påbörjat en översyn av regelverket för förbrukningsmätning av uppvärmning och varmvatten i syfte att tillgodose det som kommissionen för fram i den formella underrättelsen. Kompletterande bestämmelser bör kunna beslutas . Direktiv (EG) 2004/35 av om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (ärendenummer /2211) Kommissionen har i en formell underrättelse anfört att inte korrekt genomfört direktivet. svarade och angav bl.a. att Miljö- och avser att ta fram en promemoria med förslag till de författningsändringar som kan behöva göras för att förtydliga och förstärka genomförandet av artikel 2.1 b i miljöansvarsdirektivet. Direktiv (EU) 2016/844 om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg (ärendenummer /0502) Kommissionen skrev av ärendet . Direktiv /126/EG om körkort (ärendenummer /2118) Kommissionen skrev av ärendet . Direktiv /94/EU om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (ärendenummer /0192) Kommissionen skrev av ärendet . Genomförandeförordning (EU) 2016/68 om gemensamma förfaranden och specifikationer som krävs för sammankoppling av elektroniska register över förarkort (ärendenummer /2145) Kommissionen skrev av ärendet . 2018/19:115 Bilaga 2 Direktiv /432/EEG om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (ärendenummer /4214) Ingen förändring sedan årsboken , se skr 2016/17:115 s. 189. 2018/19:115 Bilaga 2 ”Open skies” (ärendenummer /2089, mål C-468/98) Ingen förändring sedan årsboken , se skr 2016/17:115 s. 190. Det bilaterala luftfartsavtalet mellan och (ärendenummer /2182) Ingen förändring sedan årsboken , se skr 2016/17:115 s. 190. Direktiv /12/EG om flygplatsavgifter (ärendenummer /4136) Ingen förändring sedan årsboken , se skr 2016/17:115 s. 190. Direktiv /67/EG om tillträde till marknaden för marktjänster på flygplatserna inom gemenskapen (ärendenummer /4187) Ingen förändring sedan årsboken , se skr 2016/17:115 s. 191 f. Direktiv /94/EU om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (ärendenummer /2070) Ingen förändring sedan föregående årsbok, se skr 2017/18:118 s. 208 f. 2018/19:115 Bilaga 2 Direktiv /13/EU om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (ärendenummer /2191) För bakgrund, se årsboken , skr 2016/17:115 s. 190 överlämnade ett kompletterande svar på den formella underrättelsen, med uppdaterad information om pågående lagstiftningsärende, jämte proposition 2017/18:49. Kommissionens direktiv (EU) 2017/164 av om en fjärde förteckning över indikativa yrkeshygieniska gränsvärden enligt rådets direktiv /24/EG och om ändring av kommissionens direktiv /322/EEG, 2000/39/EG och 2009/161/EU (ärendenummer /0279) Kommissionen anförde i en formell underrättelse att inte anmält direktivet som genomfört. svarade att direktivet genomförts i svensk rätt genom föreskrifter och allmänna råd om hygieniska 2018/19:115 Bilaga 2 gränsvärden (AFS 2018:1). Föreskrifterna trädde i kraft . Direktivets genomförande anmäldes i kommissionens genomförandedatabas () först . Beslut i rådet som inte stött En målsättning för EU-arbete är att genom tidigt påverkansarbete och aktivt deltagande i förhandlingsarbete nå resultat som gagnar svenska och europeiska intressen. Vid ett fåtal tillfällen kan det dock uppkomma situationer då det inte är möjligt att stödja rådets beslut. Dessa fall redovisas i denna bilaga. 2018/19:115 Bilaga 3 1Beslut i rådet där röstat nej 1.1Ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av budget Rådets rekommendation till att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten 2016 –Datum för röstning: . –Rådsformation: rådet (ekonomiska och finansiella frågor, Ekofin). –Bakgrund: beslutade att rekommendera att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten 2016. –röstade nej. röstade tillsammans med nej till rekommendationen då felen för kommissionens genomförande av budgeten fortfarande var på en för hög nivå. 1.2Förordning om modernisering av EU:s handelspolitiska skyddsinstrument och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/1036 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i unionen och förordning (EU) 2016/1037 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i unionen –Datum för röstning: . –Rådsformation: rådet (jordbruk och fiske). 2018/19:115 Bilaga 3 –Bakgrund: Rådet beslutade att anta förslaget till en förordning om modernisering av EU:s handelspolitiska skyddsinstrument. Beslutet antogs med kvalificerad majoritet. –röstade nej. röstade nej med motiveringen att det föreslagna borttagandet av regeln om lägsta tull leder till ökade handelshinder som skadar konkurrenskraften i EU:s industri. 1.3Partnerskapsavtal om hållbart fiske mellan och Rådsbeslut om nytt partnerskapsavtal om hållbart fiske mellan och , som ersätter avtal, ett nytt genomförandeprotokoll, inklusive bilaga och tillägg –Datum för röstning: . –Rådsformation: rådet (konkurrenskraft: inre marknaden, industri, forskning och rymdfrågor). –Bakgrund: Nytt fiskepartnerskapsavtal och tillhörande protokoll mellan och . Mot bakgrund av en dom från , som funnit att fiskepartnerskapsavtalet och dess protokoll inte var tillämpliga på territorium eller på vattnet angränsande till , bemyndigades kommissionen och EEAS att inleda förhandlingar med om ett nytt avtal och protokoll, som också skulle omfatta och angränsande vatten. Efter en omfattande undersöknings- och konsultationsprocess, med vissa berörda entiteter i , fick rådet ta ställning till de reviderade protokollen. –röstade nej. röstade nej av folkrättsliga skäl. 2Beslut där lagt ner sin röst Rådsbeslut om undertecknandet av ett tilläggsavtal mellan och för att revidera protokoll 1 och 4 av associeringsavtalet mellan och –Datum för röstning: . –Rådsformation: rådet (utrikes frågor). –Bakgrund: Tillägg till associeringsavtalet mellan och . Mot bakgrund av en dom från , som funnit att avtalet inte var tillämpligt på territorium, bemyndigades kommissionen och EEAS att inleda förhandlingar med om att revidera protokoll 1 och 4 till associeringsavtalet till att också omfatta . Efter en omfattande undersöknings- och konsultationsprocess, med vissa berörda entiteter i , fick rådet ta ställning till de reviderade protokollen. –avstod från att rösta. avstod från att rösta av folkrättsliga skäl. 2018/19:115 Bilaga 3 2018/19:115 Bilaga 4 Avtal om utträde ur Europeiska unionen Avtalet om (UK) utträde ur Europeiska unionen (EU) och Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom)1, nedan kallat utträdesavtalet, syftar till att säkerställa ett utträde under ordnade former. Vid dess ikraftträdande införs en övergångsperiod då fortsätter att gälla i UK i syfte att undvika störningar då den framtida förbindelsen mellan EU och UK förhandlas fram. Efter övergångsperiodens utgång ska bl.a. bestämmelser till skydd för de särskilt berörda medborgarna och övergångsbestämmelser för de s.k. separationsfrågorna börja tillämpas. Genom utträdesavtalet regleras också den ekonomiska uppgörelsen mellan EU och UK, gemensamma bestämmelser för att förstå, tolka och tillämpa avtalet, en tvistlösningsmekanism, frågan om att undvika en hård gräns mellan och och frågan om de suveräna basområdena i samt särskilda arrangemang avseende . består av 185 artiklar som delas in i sex delar, tre protokoll och nio bilagor. Den första delen ”Gemensamma bestämmelser” (artiklarna 1–8) innehåller definitioner och bestämmelser om det territoriella tillämpningsområdet och metoder och principer som rör avtalets verkan, genomförande och tillämpning. Bestämmelserna ska börja tillämpas vid utträdet. Den andra delen ”Medborgares rättigheter” (artiklarna 9–39) innehåller bestämmelser som värnar de rättigheter som följer av för de EU- medborgare och medborgare i UK, och deras familjer, som särskilt påverkas av UK:s utträde. Bestämmelserna gäller för den personkrets som närmare fastställs i utträdesavtalet. I princip handlar det om de EU- medborgare som bosatt sig i UK och de brittiska medborgare som bosatt sig i någon av EU:s medlemsstater, före övergångsperiodens utgång. Bestämmelserna ska, med vissa angivna undantag, börja tillämpas vid övergångsperiodens utgång. Den tredje delen ”Separationsbestämmelser” (artiklarna 40–125) innehåller bestämmelser som anger vad som gäller vid övergångsperiodens utgång för en mängd förfaranden och samarbeten, beviljade rättigheter m.m. Bestämmelserna klargör bl.a. vad som ska gälla vid övergångsperiodens utgång för varor som placerats på marknaden, pågående förfaranden som rör t.ex. tull, Euratomfrågor och pågående polisiärt och straffrättsligt samarbete. Bestämmelserna ska, med vissa angivna undantag, börja tillämpas från och med övergångsperiodens utgång. 1Avtalet om Förenade och utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (EUT C 66 I, , s. 1). Den fjärde delen ”Övergång” (artiklarna 126–132) fastställer en övergångsperiod som inleds vid och löper ut med möjlighet till förlängning, som längst till utgången av 2022. kommer , med några undantag, i sin helhet vara tillämplig på UK på samma sätt som före utträdet. UK kommer att stanna i EU-samarbetet men kommer inte längre att vara företrätt i EU:s institutioner och kommer inte att delta i EU:s beslutsprocess. I denna del fastställs också de övergångsbestämmelser som är tillämpliga på UK i fråga om internationella avtal som ingåtts av EU, av medlemsstaterna på EU:s vägnar eller av EU och dess medlemsstater gemensamt samt en samrådsmekanism för att fastställa fiskemöjligheter för UK . Bestämmelserna ska börja tillämpas vid utträdet. Den femte delen ”Finansiella bestämmelser” (artiklarna 133–157) innehåller detaljerade bestämmelser om den ekonomiska uppgörelsen. Bestämmelserna ska börja tillämpas vid utträdet. Den sjätte delen ”Institutionella bestämmelser och slutbestämmelser” (artiklarna 158–185) innehåller bestämmelser som syftar till en enhetlig tolkning och tillämpning av utträdesavtalet och anger behörighet. Här finns bestämmelser om en gemensam kommitté som ansvarar för genomförandet och tillämpningen av avtalet kompletterad med en möjlighet att, efter övergångsperiodens utgång, tillsätta en skiljenämnd vid tvister. Här görs även en hänvisning till den politiska förklaringen om de framtida förbindelserna mellan EU och UK som överenskommits parallellt med utträdesavtalet. Parterna åtar sig att göra sitt yttersta för att efter utträdet skyndsamt förhandla fram avtal om deras framtida förbindelser och för att säkerställa att avtalen i möjligaste mån ska kunna tillämpas från och med övergångsperiodens utgång. Avslutningsvis finns bestämmelser om avtalets ikraftträdande. Bestämmelserna ska delvis börja tillämpas vid utträdet, delvis från och med övergångsperiodens utgång. De tre protokollen och nio bilagorna som fogas till utträdesavtalet utgör en integrerad del av avtalet. Protokollet som avser /syftar till att hantera den särskilda utmaning som UK:s utträde ur EU innebär för den irländska ön och säkerställa att en hård gräns inte uppstår. Det andra protokollet reglerar konsekvenserna för de suveräna basområdena i och det tredje särskilda arrangemang med avseende på . Bestämmelserna i protokollet om /och protokollet för de suveräna basområdena i ska, med vissa angivna undantag, börja tillämpas från och med övergångsperiodens utgång. Protokollet om ska, med ett undantag, upphöra att gälla vid övergångsperiodens utgång. 2018/19:115 Bilaga 4 Den rättsliga grunden, ramarna för Den fördragsrättsliga grunden som reglerar formerna för utträdet är artikel 50i fördraget om Europeiska unionen (). Enligt denna får varje medlemsstat, i enlighet med sina konstitutionella bestämmelser, besluta att utträda ur EU. Den medlemsstat som fattat ett sådant beslut ska anmäla sin avsikt till . Av artikel 50 framgår också att EU, mot bakgrund av Europeiska rådets riktlinjer, ska förhandla fram och ingå ett avtal med den utträdande staten där villkoren för dess utträde fastställs, med beaktande av dess framtida förbindelser med EU. Detta avtal ska förhandlas i enlighet med artikel 218.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), som gäller förfarande för förhandling och ingående av internationella avtal. ingås på EU:s vägnar av rådet med kvalificerad majoritet, efter godkännande, och förutsätter inte att medlemsstaterna ratificerar det. Genom artikel 50 har således EU befogenhet att ensamt ingå ett avtal med en utträdande medlemsstat. Artikeln innebär en exceptionell övergripande befogenhet att i utträdesavtalet ta upp de frågor som är nödvändiga för utträdet. Denna exceptionella befogenhet är unik och gäller enbart med avseende på utträdet ur EU.2 Fördragen ska upphöra att vara tillämpliga på den berörda staten från och med den dag då avtalet om utträde träder i kraft eller, om det inte finns ett sådant avtal, efter anmälan om avsikten att utträda. Tvåårsfristen kan förlängas om , i samförstånd med den berörda medlemsstaten, med enhällighet fattar ett sådant beslut. är ett avtal mellan EU och UK och är inom att anse som ett internationellt avtal. Av artikel 216.2 i EUF-fördraget framgår att de internationella avtal som ingås av EU är bindande för EU:s institutioner och för dess medlemsstater. Dessa avtal och de rättsakter som antagits av organ som upprättats på grundval av sådana avtal utgör, i enlighet med fasta rättspraxis, en integrerad del av EU:s rättsordning. När ett utträdesavtal trätt i kraft kommer det således att utgöra EU-rätt och en integrerad del av EU:s rättsordning.3 anmälde UK till sin avsikt att utträda ur EU och Euratom4 i enlighet med artikel 50. Därmed inleddes den tvåårsfrist för utträdesförhandlingen som föreskrivs i artikeln. UK lämnar EU , såvida inte tvåårsfristen förlängts. Vid utträdet upphör fördragen att vara tillämpliga på UK. 2Se bilagan till rådets förhandlingsdirektiv av , punkt 5 som också anger att det faktum att EU utövar denna exceptionella befogenhet i avtalet inte på något sätt kommer att påverka befogenhetsfördelningen mellan EU och medlemsstaterna vid antagandet av framtida instrument på de berörda områdena (XT 21016/17 ADD 1 REV 2). 3Se t.ex. p. 37 i yttrande 1/91 av avseende . 4I enlighet med artikel 106 a i Euratomfördraget gäller artikel 50 i också för Euratomfördraget. utträdesavtalet anges vilket territoriellt tillämpningsområde som avses när avtalet hänvisar till UK eller dess territorium. Förhandlingen mellan EU och UK inleddes och har för EU:s del förts mot bakgrund av Europeiska rådets riktlinjer och rådets Mot bakgrund av dessa riktlinjer bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med UK om ett utträdesavtal och antog förhandlingsdirektiv. kompletterade sina tidigare riktlinjer och rådet antog ytterligare kompletterande riktlinjer, särskilt för villkoren och ramarna för den framtida förbindelsen mellan EU och UK, och kommissionen presenterade ett utkast till utträdesavtal. Förhandlingen har för EU:s del förts mot bakgrund av de vägledande principer för transparens som man kommit överens om. Dessa innebär bl.a. att de dokument som EU:s förhandlare delat med medlemsstaterna, institutionerna, nationella parlament och UK har gjorts tillgängliga för allmänheten.6 har antagit tre resolutioner om frågan och Ett avtal om de framtida förbindelserna mellan EU och UK kan ingås först när UK har blivit ett tredjeland. Enligt artikel 50 ska utträdesavtalet beakta de framtida förbindelserna med EU. Vid förhandlingarna nåddes ett övergripande samförstånd med UK om de framtida förbindelserna i en politisk förklaring mellan EU och UK.7 En hänvisning till den politiska förklaringen görs i utträdesavtalet. I en ingress till utträdesavtalet noteras också att parterna, parallellt med avtalet, har avgett den politiska Förklaringen utgör en politisk, icke rättsligt bindande text. Den består av fem avsnitt som täcker basen för samarbetet och områden säkerhetspartnerskapet, institutionella arrangemang samt processen framåt. Förhandlingarna slutfördes och ställde sig bakom utträdesavtalet och godkände den politiska förklaringen. Både avtalet och förklaringen hade då också godkänts av den brittiska regeringen. beslutade rådet att bemyndiga kommissionen och Europeiska rådets ordförande att på EU:s vägnar underteckna utträdesavtalet8 samt godkände ett utkast till 5I enlighet med i artikel 50 deltar UK inte i eller rådet när frågor om brexit hanteras. 6Se vägledande principer för transparens under förhandlingarna i enlighet med artikel 50 i av (XT 21023/17). Förhandlingsdokumenten har gjorts tillgängliga på article-50-negotiations-united-kingdom_en. 7Politisk förklaring om de framtida förbindelserna mellan Europeiska unionen och (EUT C 66 I, , s. 185). 8Rådets beslut (EU) 2019/274 om undertecknande på Europeiska unionens och Europeiska atomenergigemenskapens vägnar av avtalet om och utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (EUT L 47 I, , s. 1–2). 2018/19:115 beslut om att ingå avtalet9 och om att överlämna det till Bilaga 4för godkännande. Därefter inleddes godkännandeprocessen i och det brittiska parlamentet. Förutsatt att utträdesavtalet godkänns och ingås, träder det i kraft . Övergångsperioden inträder och löper fram till och med med möjlighet till förlängning, som längst till utgången av 2022. kommer UK att i praktiken fortsätta att fungera som en medlemsstat men inte delta i EU:s institutioner eller i beslutsfattandet (se avsnitt 3.4). Vid ikraftträdandet blir utträdesavtalet bindande för och gällande i UK och EU. Av utträdesavtalet framgår att bestämmelserna ska ha samma rättsverkningar på och i UK som i EU och medlemsstaterna. Juridiska och fysiska personer ska direkt inför nationella myndigheter och domstolar kunna åberopa de bestämmelser i utträdesavtalet som uppfyller villkoren för direkt effekt enligt . UK ska säkerställa detta i nationell rätt (se avsnitt 3.1). Ett stort antal bestämmelser i utträdesavtalet blir inte tillämpliga när avtalet träder i kraft. Bestämmelserna om medborgares rättigheter, separationsbestämmelserna, delar av de institutionella bestämmelserna samt protokollet om /och protokollet för de suveräna basområdena i ska, med vissa angivna undantag, börja tillämpas från och med övergångsperiodens utgång. Det innebär t.ex. att brittiska medborgare som före övergångsperiodens utgång uppehållit sig i någon av de 27 EU-medlemsstaterna och EU-medborgare som på motsvarande sätt bosatt sig i UK med stöd av kan förlita sig på bestämmelserna om medborgares rättigheter i utträdesavtalet efter övergångsperiodens utgång (se avsnitt 3.2). Det är inte rättsligt nödvändigt att vid UK:s utträde ur EU ändra eller stryka alla hänvisningar till UK eller dess institutioner och aktörer i befintlig EU-rätt. De hänvisningarna blir helt enkelt obsoleta och överflödiga efter utträdet. Modifikationer kan således införas när de berörda rättsakterna ses över och ändras senare av andra anledningar.10 och UK:s utträde ur EU kan komma att föranleda nationella författningsändringar, t.ex. till följd av att EU:s sekundärrätt ändras. 9 Rådets beslut om ingående av avtalet om och utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (XT 21105/1/18). 10 Meddelande från kommissionen om förberedelser inför UK:s utträde ur EU, COM(2018) 3.1Gemensamma bestämmelser (artiklarna 1–8) 2018/19:115 Bilaga 4 Första delen innehåller bestämmelser som gäller för utträdesavtalet som helhet och den övergripande tolkningen, tillämpningen och genomförandet av avtalet. Bestämmelserna ska börja tillämpas vid utträdet. De gemensamma bestämmelserna innehåller definitioner, metoder och principer samt lägger grunden för hur ska gälla, tillämpas och tolkas vid genomförandet och tillämpningen av utträdesavtalet. Bland annat definieras vad som ska anses vara EU-rätt i utträdesavtalet och den territoriella räckvidden för UK. När enligt utträdesavtalet tillämpas i UK ska samma rättsverkningar gälla på och i UK som gäller i EU och medlemsstaterna. I enlighet med detta ska juridiska och fysiska personer direkt inför nationella myndigheter och domstolar kunna åberopa de bestämmelser som utträdesavtalet innehåller eller hänvisar till och som uppfyller villkoren för direkt effekt enligt , dvs. om det gäller bestämmelser som är tillräckligt precisa, tydliga och ovillkorliga samt inte kräver kompletterande åtgärder.11 UK ska säkerställa detta i nationell rätt. Bestämmelser i avtalet som hänvisar till EU-rätt eller EU-rättsliga begrepp eller bestämmelser ska tolkas i överensstämmelse med EU- domstolens rättspraxis som meddelats före övergångsperiodens utgång. UK:s rättsliga och administrativa myndigheter ska även vederbörligen beakta rättspraxis som meddelats efter övergångsperiodens utgång. När det gäller tolkning av den andra delen av utträdesavtalet om medborgares rättigheter kan brittiska domstolar begära förhandsbesked från EU- domstolen fram till efter övergångsperiodens slut (se avsnitt 3.2.5). En sådan möjlighet finns också avseende vissa finansiella bestämmelser (se avsnitt 3.6.1). En bestämmelse om lojalitet anger bl.a. att UK och EU som avtalsparter ska avstå från alla åtgärder som kan äventyra uppnåendet av avtalets mål. Det tydliggörs vad som avses när utträdesavtalet hänvisar till EU-rätt, t.ex. att det som huvudregel inbegriper ändrad eller helt ny lydelse som är tillämplig den i övergångsperioden. Vidare anges vad som avses när utträdesavtalet hänvisar till EU och medlemsstaterna. Hänvisningar till EU ska, om inget annat anges i utträdesavtalet, inbegripa Euratom. De hänvisningar till ”medlemsstat” och ”medlemsstaternas behöriga myndigheter” som finns i den EU-rätt som görs tillämplig genom avtalet ska även anses omfatta UK och dess behöriga myndigheter. Bestämmelsen om att hänvisningar till EU och medlemsstaterna, vid tillämpningen av utträdesavtalet, ska omfatta UK gäller inte EU:s 11Principen om direkta effekt fastställdes av i domen i målet C- 26/62, en Loos, av . 2018/19:115 institutioner, organ och byråer. Efter utträdet är UK och dess behöriga Bilaga 4myndigheter undantagna från utnämning, utseende eller val av ledamöter i EU:s institutioner, organ och byråer och kan inte längre delta i bl.a. EU:s beslutsfattande, EU-institutionerna eller styrningen av och myndigheter. Undantag kan göras när det gäller UK:s närvaro på vissa möten på expertnivå (se avsnitt 3.4, institutionella villkor). Efter övergångsperiodens utgång ska UK, som huvudregel, inte längre ha tillgång till EU:s nät, informationssystem och databaser och UK ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa detta. innehåller flera bestämmelser som gör undantag från denna huvudregel. Sådana undantag görs t.ex. när det gäller ansökningar om erkännande av yrkeskvalifikationer som EU-medborgare eller brittiska medborgare ger in före övergångsperiodens utgång, pågående tullförfaranden, pågående förfaranden för straffrättsligt samarbete, pågående förfaranden för samarbete mellan brottsbekämpande myndigheter samt polissamarbete och informationsutbyte (se avsnitt 3.3). 3.2Medborgares rättigheter (artiklarna 9–39 och artiklarna 158–159) Den andra delen innehåller bestämmelser för att skydda rättigheter som härrör från EU-lagstiftningen för EU-medborgare i UK och brittiska medborgare i EU, och deras familjer, som drabbats av UK:s utträde.