prop · H60352 · 2019-02-26 00:00:00 — bekräftats i intervjuer, samt i enkäten till samtliga länsstyrelser. Vidare finns det enligt länsstyrelserna risk för ökning av s.k. finansiella korrigeringar190 från EU eftersom eventuellt inte kan uppfylla regelverket. 5.3.3 It-system för handläggning av stödärenden För att kunna uppfylla kraven i på uppföljning och rapportering av resultat har utvecklat nya it-system för ansökan, handläggning, utbetalning och uppföljning av EU-stöd. De nya it-systemen ska även göra det möjligt att effektivisera och förenkla både ansökan om stöd och handläggning av stödärenden och därmed i förlängningen minska kostnaderna för stödadministrationen. Utvecklingsarbetet inleddes för ett tiotal nya it-system och beräknas avslutas . Utvecklingen av it-systemen har varit förknippad med förseningar och många moment i handläggningen måste fortfarande göras manuellt. Enligt stödmyndigheterna har förseningarna och bristerna i it-systemen varit det främsta skälet till långa handläggningstider.191 Statskontoret konstaterade 2016 att förseningarna i it-utvecklingen lett till att länsstyrelsernas handläggning av stödärenden var mer komplicerad och resurskrävande än tidigare.192 Enligt stödmyndigheterna var situationen densamma även under 2017.193 uppger att man räknar med att kunna börja följa upp vilka eventuella effektiviseringar som digitaliseringen lett till.194 Stora ärendebalanser byggdes upp i väntan på it-systemen De stora ärendebalanserna (se avsnitt 5.2) i handläggningen av företags- och projektstöd, som fortsätter orsaka långa handläggningstider, beror till stor del på att vissa stöd öppnade för ansökan innan det gick att handlägga ansökningarna. De första stöden, investeringsstöd för djurstallar och stöd till bredbandsutbyggnad, öppnade för ansökan , övriga företags- och projektstöd . Först och början av 2016 driftsattes de funktioner i det nya it-systemet för företags- och projektstöd som möjliggjorde att handläggning av ansökningarna kunde påbörjas. 190Finansiell korrigering innebär att kommissionen beslutar om att minska tilldelningen av medel ur exempelvis landsbygdsfonden p.g.a. att regelverket inte följts. 191Enkätsvar från länsstyrelserna. 192Statskontoret har bl.a. undersökt vad som orsakade förseningarna i utvecklingen av de nya itsystemen. Se Statskontoret, ökade kostnader för administration av EU-stöd – konsekvenser och utmaningar, rapport 2016:25. 193Uppgifter finns i följande länsstyrelsers årsredovisningar: länsstyrelserna , , , , , , , , , , , , Årsredovisning 2017. 194Jordbruksverket, Årsredovisning 2017, s. 141. 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Stegvisa driftsättningar och brister i funktionalitet har försenat handläggningen It-systemen för länsstyrelsernas handläggning av arealbaserade stöd har inte varit färdigutvecklade, utan delar av systemen och enskilda funktioner har driftsatts vartefter . Enligt länsstyrelserna har utlovade driftsättningar av funktioner ofta varit försenade och inte sällan innehållit buggar som ytterligare fördröjt handläggningen.195 Det har också förekommit att olika delar av ett stödärende måste handläggas i olika system och att delar av handläggningen måste skjutas upp när utlovade driftsättningar försenats. Sammantaget skapar de stegvisa och ofta försenade driftsättningarna merarbete och ökar risken för fel i handläggningen. Länsstyrelserna har pekat på bl.a. följande brister i it-systemen som inneburit förseningar i handläggningen av ärenden om arealbaserade stöd: •Beslut om åtaganden196 har inte kunnat fattas och därmed har inte slututbetalningar kunnat göras främst för miljöersättningar. •Funktion för att hantera brukarskiften197 saknas i systemen vilket gör att utbetalningar inte kan ske. •Flera funktioner saknas i it-systemen för fältkontroller198, vilket försenat fältkontroller , 2016 och 2017 och därmed har slututbetalningar heller inte kunnat göras.199 När det gäller företags- och projektstöd har stödmyndigheterna framfört synpunkter på den digitala ansökningstjänsten, den s.k. e-tjänsten (). Stödmyndigheterna menar att tjänsten är svår att använda för de stödsökande, bl.a. uppges det vara svårt att se vilket stöd man bör söka och vilken stödmyndighet som handlägger ansökan. Vidare saknas vissa frågor i ansökningssystemet vilket leder till att stödmyndigheterna måste kontakta stödsökanden och begära in uppgifterna. Dessutom kan ansökan skickas in utan att vara komplett.200 Sammantaget leder bristerna i ansökningstjänsten till 195Uppgifter finns i följande länsstyrelsers årsredovisningar: länsstyrelserna , , , , , , , , , , , , , , Årsredovisning 2017. 196Åtagande innebär att stödsökande åtar sig att sköta marken enligt vissa villkor och för detta får stödsökande t.ex. miljöersättning. Det finns även åtaganden som inte är 5-åriga, t.ex. omställning till ekologisk produktion. 197Brukarskifte innebär att en lantbrukare överlåtit hela eller delar av sin mark till en annan brukare. 198Fältkontroller innebär att och länsstyrelserna på plats kontrollerar att det som uppgetts i ansökan om arealbaserade stöd stämmer. 199Länsstyrelsen , Årsredovisning 2017 och , Årsredovisning 2017. 200Uppgifter finns i följande länsstyrelsers årsredovisningar: länsstyrelserna i , , och , Årsredovisning 2017. Intervjuer med företrädare för länsstyrelserna i , , , , och , . R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E merarbete och längre handläggningstider vid stödmyndigheterna när dessa måste besvara en stor mängd frågor och begära in kompletteringar från de stödsökande. Många moment kvarstår som komplicerar handläggningen Även om allt fler funktioner i de nya it-systemen har driftsatts, måste många moment i handläggningen av stödansökningar (avser både arealbaserade stöd och företags- och projektstöd) fortfarande handläggas manuellt. Enligt stödmyndigheterna är de många momenten tidskrävande och innebär risk för fel i handläggningen.201 Enligt stödmyndigheterna krävs ett omfattande merarbete för att kunna hålla struktur och ordning i handläggningen.202 Några länsstyrelser uppger att de använder egenutvecklade Excelfiler och andra arbetsdokument för att kunna hantera de många momenten.203 Det är särskilt länsstyrelserna som uppfattar de många momenten som betungande, eftersom länsstyrelserna handlägger merparten av alla stödansökningar inom landsbygdsprogrammet. Men även övriga stödmyndigheter uppger att det finns tidskrävande inslag i deras handläggning. Stödmyndigheterna204 har pekat ut en rad moment som handlades manuellt. Se faktaruta nedan för exempel på moment. Exempel på moment i handläggningen av stödärenden •Egenutvecklade Excelfiler för att hålla koll på statusen i ärenden, exempelvis angående utbetalningar av arealbaserade stöd och påminnelser till sökande av företags- och projektstöd. används även för fältkontroller, där det som uppgetts i stödansökan på plats kontrolleras. •Manuella anpassningar inför varje beslut av den Wordbaserade för beslut om företags- och projektstöd, det s.k. beslutsbrevet. Beslutet måste sedan skrivas ut på papper, signeras och sedan skannas in igen. •Manuell hantering av dokument i pappersform avseende både arealbaserade stöd och företags- och projektstöd. Exempelvis måste dokument som kräver namnutskrift från stödsökande skickas i pappersform till stödmyndigheterna, varefter handläggarna skannar in dokumenten i it-systemet. 201Enkätsvar från länsstyrelserna. 202Uppgifter finns i följande länsstyrelsers årsredovisningar: Länsstyrelserna , , , , , , , , , , , , , Årsredovisning 2017. 203Länsstyrelsen , Årsredovisning 2017, intervjuer med företrädare för länsstyrelserna i , , och , . 204Intervjuer med företrädare för i , , , , och , samt med företrädare för . Uppgifter finns också i följande länsstyrelsers årsredovisningar: länsstyrelserna i , , och , , och , Årsredovisning 2017. 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N För några av de arealbaserade stöden205 har stoppat utvecklingen av it-funktioner. Dessa stöd kommer att fortsätta handläggas manuellt av länsstyrelserna. Enligt länsstyrelserna kom beskedet om detta sent vilket medförde att de hade lite tid att vidta egna åtgärder för att hantera handläggningen . Enligt länsstyrelserna har inte presenterat någon analys av vilka konsekvenser i form av merarbete och ökade kostnader som det uteblivna it-stödet kommer att få för länsstyrelserna.206 5.3.4 Stöd och vägledning till handläggande myndigheter styr stödmyndigheternas handläggning av stödärenden genom det digitala s.k. handläggarstödet.207 Syftet med handläggarstödet är att säkerställa att alla handläggare gör likadant och att inga viktiga steg i handläggningen utelämnas.208 I handläggarstödet finns rutiner och checklistor för olika delar av handläggningen av stödärenden, länkar till relevanta regler samt vägledande material i form av manualer och lathundar. Det finns exempelvis en metodbeskrivning för arbetet med urvalskriterier och poängsättning för företags- och projektstöd. I handläggarstödet finns också en funktion för frågor och svar, där stödmyndigheterna kan ställa frågor och få en överblick över tidigare ställda frågor och svaren på dessa. Denna digitala funktion har ersatt den möjlighet som funnits i tidigare programperioder att ställa frågor per telefon till experter vid Jordbruksverket.209 Stödmyndigheterna efterlyser förbättringar i handläggarstödet undersökte 2017 hur stödmyndigheterna uppfattar handläggarstödet. Enligt visade undersökningen att stödmyndigheterna är positiva till handläggarstödet, men att det finns ett behov av att förtydliga funktionen för frågor och svar.210 Stödmyndigheterna ansåg t.ex. att det är otydligt vilken typ av frågor som kan besvara, att juridisk status för svaren är oklar samt att det kan ta att få svar.211 Liknande synpunkter har framförts av stödmyndigheterna i samband med denna granskning. Stödmyndigheterna har bl.a. framfört att svaren från är på en generell nivå och ofta hänvisar till sådant som handläggarna redan 205Miljöersättningarna till restaurering av betesmarker och slåtterängar, skötsel av våtmarker och dammar. 206Intervju med företrädare för , . 207Intervju med företrädare för , . 208Intervju med företrädare för , . 209Intervju med företrädare för , och . 210Intervju med företrädare för , och sammanställning av enkätresultat, . 211Jordbruksverkets sammanställning av enkätresultat, . R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E känner till, t.ex. föreskrifter och andra regler.212 Svaren innebär därmed inte någon ytterligare vägledning i frågor som stödmyndigheterna upplever som svåra, t.ex. tolkning av regler och avvägningar i bedömningar.213 har även påpekat att man saknar vägledning i hur man ska prioritera bland ansökningar när handläggningstiderna blivit långa.214 På är man medveten om att det finns handläggare vid stödmyndigheterna som upplever att de inte får tillräckligt mycket stöd, men att inte kan svara i enskilda ärenden utan svarar utifrån den generella principen.215 Länsstyrelserna samarbetar på olika sätt för att utveckla samsyn mellan sig om regeltolkningar och bedömningar.216 Landsbygdsdirektörernas nätverk, LD21, ska verka för att samordna och likrikta bedömningar och arbetssätt, utbyta erfarenheter samt att identifiera problemområden. Nätverk och samverkansgrupper på regional nivå, mellan närliggande län, lyfts fram som värdefulla för att utbyta erfarenheter och diskutera regeltillämpning och bedömningar.217 5.4 Sammanfattande iakttagelser och bedömningar •Handläggningen av stödärenden är i programperioden förknippad med problem som har inneburit långa handläggningstider och lång väntan på stöd för de stödsökande. •Den komplexa programstrukturen med många åtgärder och insatsområden har bidragit till långa handläggningstider. Att stöd öppnade för ansökan , trots att regler på EU-nivån ännu inte beslutats, har även det bidragit till långa handläggningstider. •Länsstyrelserna förutser att medlen från EU-budgeten för att finansiera administrationen av jordbruksstöden (s.k. TA-medel) inte kommer att räcka för hela programperioden och har därför begärt resursförstärkning. •Jordbruksverkets utveckling av nya it-system för ansökan, handläggning och utbetalning av EU-stöd har varit förknippad med problem och förseningar. 212Intervju med företrädare för i , , företrädare för , , , . 213Intervju med företrädare för länsstyrelserna i , , och , , och med företrädare för , . 214Intervju med företrädare för i , . 215Intervju med företrädare för , . 216Enkät till länsstyrelserna. 217Uppgifter finns i följande länsstyrelsers årsredovisningar: länsstyrelserna i , , , , , , , , och , Årsredovisning 2017. 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Många moment i handläggningen måste fortfarande göras manuellt. Det har orsakat merarbete och ökade kostnader för stödmyndigheterna. •Jordbruksverket har utvecklat ett digitalt handläggarstöd för att säkerställa att stödmyndigheterna gör likadant och att inga viktiga steg i handläggningen av stödärenden utelämnas. Stödmyndigheterna efterlyser dock vissa förbättringar i handläggarstödet och därutöver bättre stöd i tolkning av regler. För att stödmyndigheterna ska kunna genomföra handläggningen av stödärenden behöver, enligt , vissa förutsättningar finnas som möjliggör att handläggningen av stödärenden kan bli effektiv. Dessa förutsättningar är programutformning, resurser för handläggningen, system för handläggningen samt stöd till handläggningen. Enligt finns det brister i flera av de förutsättningar som krävs för en effektiv handläggning. Bristerna har bidragit till de långa handläggningstiderna med lång väntan för de stödsökande på beslut och utbetalning av stöd. R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E , , , och , , Evaluation of results and adaptation of EU Rural Development Programmes, AgriFood Working Paper 2017:1. Europeiska Kommissionens ordlista, Europeiska revisionsrätten, Programplanering inom landsbygdsutveckling: mindre komplexitet och mer fokus på resultat behövs, särskild rapport nr 16/2017. Europeiska revisionsrätten, De nya alternativen för att finansiera landsbygdsutvecklingsprojekt: enklare men inte resultatinriktade, särskild rapport nr 11/2018. , Vi har nått vägs ände – måste jordbrukarstöden bli enklare! och , Tekniskt underlag Landsbygdsprogram 2014– 2020, rapport 2012:15. , Skrivanvisningar för en regional handlingsplan för landsbygdsprogrammet och havs- och fiskeriprogrammet 2014–2020, dnr 3.2.17- 7168/13, . , Förslag till program för CAP:s miljöeffekter 2015–2020. Uppföljning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken, rapport 2014:18. , Fördelningsnycklar för vissa åtgärder och insatsområden i landsbygdsprogrammet 2014–2020, dnr 3.2.17-12133/14, . , Slututvärdering av landsbygdsprogrammet 2007–2013 – en sammanfattning, rapport 2017:1. , Sammanställning av enkätresultat ang. handläggarstödet, . , Årsredovisning 2016. , Kvalitetsförändringar i ängs- och betesmarker med och utan miljöersättning, utvärderingsrapport 2017:4. , What measures should be taken to improve conditions for Swedish Farmland Birds, as reflected in the Farmland ?, utvärderingsrapport 2017:5. , Myndigheternas kostnader och åtgärder vid hantering av EU-stöd 2016, rapport 2017:16. , Lägesrapport om genomförandet av landsbygdsprogrammet 2014– 2020, promemoria . 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , Handlingsplan för att minska ledtiderna, promemoria . , Fördelning av TA-medel, dnr 3.2.17-19656/17, beslut . , besluts- och arbetsordning, dnr 09 5130/04, . , Utvärdering av stöd till utbyggnad av bredband, delrapport 1, utvärderingsrapport 2018:1. , Vad många insatsområden innebär, Powerpointpresentation, . , Årsredovisning 2017. webbplats, Handlingsplaner för landsbygdsprogrammet. ner/landsbygdsprogrammet20142020/handlingsplanerforlandsbygdsprogrammet. 4.7f959d92150631c03a2583f3.html (hämtad ). webbplats, Stöd i landsbygdsprogrammet. t.4.465e4964142dbfe44706886.html (hämtad ). webbplats, Utvärdering och analys. ner/hurgardetforprogrammen/landsbygdsprogrammet/utvarderingochanalys.4.78 9f98e165775faad89fd14.html (hämtad ). ner/landsbygdsprogrammet20142020/overvakningskommitten.4.724b0a8b148f52 338a336e9.html (hämtad ). Landsbygdsdepartementet, Uppdrag om riktade insatser inom landsbygdsprogrammet 2014–2020, L2014/2184/ELT. 2020, Stadgar för det nationella 2020, upprättad . , , Nya utvärderingsmonstret: om kvalitetsmätning i den offentliga sektorn, 2. uppl., , 2014. , Budgetunderlag 2019–2021, dnr 106-2240-2018, . Länsstyrelserna , Årsredovisning 2017. , Årsredovisning 2017. , Årsredovisning 2017. , Årsredovisning 2017. , Årsredovisning 2017. R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E , Årsredovisning 2017. , Årsredovisning 2017. , Årsredovisning 2017. , Årsredovisning 2017. , Årsredovisning 2017. , Årsredovisning 2017. , Årsredovisning 2017. , Årsredovisning 2017. , Årsredovisning 2017. , Årsredovisning 2017. , Årsredovisning 2017. , Årsredovisning 2017. , Årsredovisning 2017. , Årsredovisning 2017. , Meddelande från kommissionen 2020 En strategi för smart hållbar tillväxt för alla. Faktapromemoria 2009/10:FPM56. , Regleringsbrev för avseende , regeringsbeslut . , Landsbygdsprogrammet godkänt av EU, pressmeddelande . , Ändring av uppdrag om riktade insatser inom landsbygdsprogrammet 2014–2020, N2016/00265/HL. , EU:s framtida jordbrukspolitik. , Landsbygdsprogrammet 2014–2020, senaste ändringsdatum . , EU:s framtida jordbrukspolitik, Ds 2018:10. 1995/96:220 Lag om statsbudgeten, bet. 1996/97:KU3, rskr. 1996/97:27. 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. 2012/13:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 19, bet. 2012/13:NU2, rskr. 2012/13:127. 2014/15:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 23, bet. 2014/15:MJU2, rskr. 2014/15:88. 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2015/16:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 22, bet. 2015/16:TU1, rskr. 2015/16: 98. 2015/16:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 23, bet. 2015/16:MJU2, rskr. 2015/16:110. 2016/17:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 22, bet. 2016/17:TU1, rskr. 2016/17:100. 2016/17:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 23, bet. 2016/17:MJU2, rskr. 2016/17:94. 2017/18:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 23, bet. 2017/18:MJU2, rskr. 2017/18:99. Regeringen, , och Landsbygdsdepartementet. Regeringens skrivelse 2013/14:218, Partnerskapsöverenskommelsen, bet. 2013/14:NU27, rskr. 2013/14:371. Regeringens skrivelse 2017/18: 47, Hur blir bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter – en skrivelse om politiken inriktning, bet. 2017/18:TU9, rskr. 2017/18:209. Uppdrag att tillhandahålla ett sekretariat för utvärderingarna av landsbygds- och fiskeriprogrammen, L2012/2576. Ändring av uppdrag om riktade insatser inom Landsbygdsprogrammet 2014–2020, N2016/00265/HL. Uppdrag att fördela medel till insatser för livsmedelsstrategin på regional nivå inom ramen för landsbygdsprogrammet 2014–2020, N2017/06142/JM. Uppdrag respektive erbjudande att göra insatser för livsmedelsstrategins genomförande på regional nivå, N2017/06143/RTS. , Årlig genomföranderapport för det svenska landsbygdsprogrammet, . , Årlig genomföranderapport för det svenska landsbygdsprogrammet – avsnitt 7, . Regeringsuppdrag, Uppdrag att etablera fondöverskridande samverkan inom ramen för partnerskapsöverenskommelsen och ESI-fonderna 2014–2020, dnr N2013/5563/RT. Regeringens skrivelse 2005/06:87, Den övergripande strategiska inriktningen av kommande landsbygdsprogrammet, bet. 2005/06:MJU13, rskr. 2005/06:220. På väg mot … en hållbar landsbygdsutveckling. R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E Statskontoret, Flexibilitetens fördelar och faror – perspektiv på regeringens myndighetsstyrning. Om offentlig sektor 18, 2013. Statskontoret, ökade kostnader för administration av EU-stöd – konsekvenser och utmaningar, rapport 2016:25. , Förhandsutvärdering av landsbygdsprogrammet 2014–2020, . , Utvärdering av ESI-fondernas genomförandeorganisationer i , rapport nr 0223, . Wetter, , , , Styrning och förvaltning mellan det nationella och europeiska, i i EU, Statskontoret, , 2016 för landsbygdsprogrammet, Arbetsordning för övervakningskommittén för det svenska landsbygdsprogrammet 2014–2020. 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Ordlistan bygger på och Europeiska revisionsrättens definitioner. Arealbaserade stöd: Stödet baseras på antalet hektar eller antalet djur. Miljöersättningar, ersättningar för ekologisk produktion och kompensationsstöd ingår i landsbygdsprogrammet. Utöver dessa finns det andra arealbaserade ersättningar som inte ingår i programmet, som gårdsstöd och förgröningsstöd. CAP (Common Agricultural Policy): EU:s gemensamma jordbrukspolitik bestående av lagstiftning och praxis. Kallas även GJP (den gemensamma jordbrukspolitiken). CAP/GJP grundar sig mål att skapa ett självförsörjande där lantbrukarna uppmuntrades att öka sin produktion, vilket i förlängningen ledde till stora överskott. reformerades CAP för att både minska överskotten och leva upp till krav från olika frihandelsavtal som och . 2000-talets jordbrukspolitik har varit inriktad på att öka jordbrukets konkurrenskraft och anpassa det för att bättre möta konsumenternas efterfrågan. Även miljöfrågorna har fått större uppmärksamhet inom jordbrukspolitiken och 2013 antogs ProCAP, en ny inriktning för jordbrukspolitiken. Förhandlingar om den framtida utvecklingen fortsätter dock. Delåtgärder: I landsbygdsprogrammet används begreppen åtgärd och delåtgärd, där delåtgärder innehåller de stöd och ersättningar som har valt. För varje åtgärd finns en specifik kod. Exempel: I programmet finns en åtgärd som heter kompetensutveckling, som har kod 1. Inom åtgärd 1 finns det två delåtgärder. Det är kompetensutveckling (1.1) samt demonstrationer och information (1.2). Genom att åtgärden och delåtgärderna kopplas samman med hjälp av numreringen går det att följa vilka stöd som hör till respektive åtgärd. Direktstöd: Stöd som ges direkt till jordbrukare för att ge dem ett skyddsnät. De tillhandahålls främst som ett grundläggande inkomststöd och är inte kopplade till produktion. De hjälper till att stabilisera jordbrukarnas inkomster från försäljning på fluktuerande marknader. Direktstöd tillhandahålls genom Europeiska garantifonden för jordbruket som brukar benämnas den gemensamma jordbrukspolitikens ”första pelare”. Ejflu: Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. Ejflu-förordningen: och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005. R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E ESI-fonder: Europeiska struktur- och investeringsfonder. följande EU-fonder: Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden (ESF), Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF).