prop · H603121 · 2019-05-16 00:00:00 — 88Samlade policybeslut Klimatklivet, punkt 10.3. Material från , . 89I Excelfilen som tillhandahåller får den bidragssökande ange förväntade genomsnittliga kostnader och intäkter samt projektets livslängd. Utifrån dessa uppgifter beräknas ett genomsnittligt resultat . Något förenklat diskonteras dessa resultat och baserat på de diskonterade värdena beräknas sedan en annuitet, vilken slutligen används för att bestämma återbetalningstiden. , hämtat , ersattning/bidrag/klimatklivet/instruktion-anvandning-klimatklivets-lonsamhetskalkyl-20180828.pdf. 90Ett nettonuvärde (NPV) och en nusummefaktor ((1-(1+r)-n )/ r ) beräknas. Utifrån dessa beräknas en annuitet ((1/nusummefaktorn)* NPV) och baserat på annuiteten och nettonuvärdet beräknas en återbetalningstid (NPV/annuiteten). 91Naturvårdsverkets synpunkter vid faktagranskning, . 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N bedömer endast om återbetalningstiden för investeringen är längre än utan stöd, men i vissa fall blir åtgärden inklusive stöd lönsam inom väsentligt kortare tid.92 bedömer att utifrån kostnadseffektivitet kan det finnas skäl att överväga om stödnivån i dessa fall skulle kunna justeras nedåt så att åtgärden inklusive stöd har en återbetalningstid strax under gränsen för att ge stöd. 3.2 Klimatklivet och andra klimatpolitiska styrmedel Risken för dubbelstyrning ökar med Klimatklivet eftersom det finns andra stödsystem inom samma och angränsade områden. Klimatklivets åtgärder påverkar även de delar av ekonomin där generella ekonomiska styrmedel för att minska koldioxidutsläppen, exempelvis koldioxidskatten, också påverkar. Om flera styrmedel samverkar är det svårt att bedöma effekten av och kostnaden för det enskilda styrmedlet. 3.2.1 Flera överlappande stöd men strategisk kontroll saknas Huvudsakligen överlappar Klimatklivet andra stöd inom tre områden: stöd till biogasproduktion, transporter och infrastruktur samt stöd via skattenedsättningar för biobaserade energikällor. Nedan identifieras några av de stödsystem och subventioner som överlappar Klimatklivet: •finansiellt stöd inom ramen för Fonden för ett sammanlänkat Europa97 •stöd via skattenedsättningar av biobaserade energikällor Klimatklivet - utvärdering av styrmedlets effekter, 2017. 93Ett företagsstöd inom landsbygdsprogrammet där jordbrukare och företag på landsbygden kan få stöd för att bygga en anläggning för produktion och användning av gödselbaserad biogas, uppgraderingsanläggning eller för att bygga en anläggning för rötresthantering. 94Ett produktionsstöd som kan sökas av dem som driver en biogasanläggning och rötar gödsel. 95Ett produktionsstöd till biogas som ges som stöd för biogas som är producerad från alla substrat utom avloppsslam, livsmedelbaserad produktion (med vissa undantag) och gas som utvinns från deponier. 96Ett stöd som kan sökas av kommuner och landsting med syfte att främja hållbara stadsmiljöer genom att skapa förutsättningar för att en större andel persontransporter i städer ska ske med kollektivtrafik eller cykeltrafik. 97Stödet omfattar mycket stora infrastrukturprojekt och majoriteten av utlysningarna har fokus på gränsöverskridande, TEN-stomnät Inom området innovation och teknik har varit tillåtet att ansöka om stöd för laddinfrastruktur. koordinerar alla ansökningar om stöd från Fonden för ett sammanlänkat (CEF) avseende transport som upprättas av svensk aktör, eller där svensk aktör ingår i en ansökan som upprättas av utländsk aktör. R I K S R E V I S I O N E N K L I M A T K L I V E T – S T Ö D T I L L L O K A L A K L I M A T I N V E S T E R I N G A R bedömer att de olika stöden inom klimatområdet på ett bra sätt kompletterar Klimatklivet.98 bedömer därför att ett riktat stöd för åtgärder med hög klimatnytta är ett värdefullt komplement som bidrar till att stimulera minskade utsläpp och energiomställningen i dessa sektorer eftersom överlappning bara förekommer inom områden med större åtgärdsbehov än det finns tillgängliga medel för i andra stödsystem. Länsstyrelserna bedömer att Klimatklivet är ett värdefullt komplement till övriga stöd i arbetet med omställning av lantbruket och transportsektorn.99 Vid stöd från fonden för ett sammanlänkat , där stöd till laddstationer kan ingå, krävs ekonomisk redovisning. För svenska projekt kräver även en revisorsgranskning. Revisorsgranskning görs i samband med ansökan och undersöker bland annat om projektet beviljats andra statliga stöd. kontrollerar inte om stödet beviljas ytterligare offentligt stöd efter det att EU godkänt projektansökan. För infrastrukturprojekt som får annan statlig finansiering från är grundregeln att bidragen från svenska staten och EU sammantaget inte får överstiga 50 procent.100 har börjat samverka med för att samordna de stöd som lämnas inom de så kallade stadsmiljöavtalen samt även andra infrastrukturinvesteringar. Kontinuerliga avstämningar görs för att säkerställa att t.ex. cykelåtgärder som beviljas stöd inom Klimatklivet inte överlappar med stadsmiljöavtalen.101 För övriga stöd görs inga kontinuerliga avstämningar mellan myndigheterna. 3.2.2 Bristfällig avgränsning mot andra styrmedel Andra marknadsekonomiska styrmedel som direkt eller indirekt har införts för att minska växthusgasutsläppen i är koldioxidskatt, elcertifikatsystemet102 och EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS). Enligt förordningen (2015:517) om stöd till lokala klimatinvesteringar får stödet inte ges till åtgärder som berättigar till elcertifikat enligt lagen (2011:1200) om elcertifikat. Inte heller får stödet ges till en verksamhet som är tillståndspliktig enligt 17 a § förordningen (2004:1205) om handel med utsläppsrätter, med undantag för om stödet avser åtgärder som innebär ökad användning av spillvärme. Att undanta åtgärder inom dessa styrmedelsområden är nödvändigt utifrån kostnadseffektivitet eftersom styrmedel som verkar inom samma område som ett 98Naturvårdsverket, Lägesbeskrivning för Klimatklivet, NV-01780-18, 2018. 100E-post från , . Lägesbeskrivning för Klimatklivet, NV-01780-18, 2018. 102Syftet med elcertifikatsystemet är att öka mängden förnybar energi vilket indirekt kan minska växthusgasutsläppen. 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N handelssystem inte ger någon verksam effekt. Mängden utsläpp eller förnybar energi inom systemet är förutbestämt av handelssystemet om systemet inte inkluderar något prisgolv, pristak eller andra åtgärder som påverkar handelssystemet. Enligt och rådets beslut EU 2015/1814 ska en marknadsstabilitetsreserv (MSR) upprättas där överskott av utsläppsrätter ska placeras . En marknadsstabilitetsreserv omfördelar utsläppsrätter över tiden. Beslutet inkluderar även en mekanism som innebär att vid ett stort antal utsläppsrätter i omlopp påverkas antalet utsläppsrätter som auktioneras ut. Därmed är inte längre handelssystemets totala utsläppsminskning förbestämd av systemet. Den kommande förändringen av EU ETS-systemet gör att anser att utsläppsminskningar som sker i till följd av nationella styrmedel, inom överskådlig framtid, inte riskerar att leda till ökade utsläpp någon annanstans inom handelssystemet. däremot har analyserat effekterna av marknadsstabilitetsreserven och visar att nationella åtgärder kan ha en effekt på de totala EU ETS-utsläppen om de sker i närtid. basscenario visar att utsläppsminskningar till följd av nationella åtgärder efter 2023 troligen inte kommer att påverka de totala utsläppen eftersom systemet då väntas fungera som det är tänkt. EU:s handelssystem för utsläppsrätter påverkar även Klimatklivet indirekt. För åtgärder som innebär en övergång från fossilt bränsle till el bör exempelvis emissionsfaktorn för el vara noll, åtminstone på . Mer elproduktion påverkar inte de totala utsläppen på lång sikt eftersom elproduktion är en del av handelssystemet. Detta gäller även för en övergång till fjärrvärme i de fall där fjärrvärmeverket är en del av EU ETS. På kort sikt är dock effekten på utsläppen mer osäker på grund av införandet av marknadsstabilitetsreserven. Inget behov av undantag för spillvärme Efter en hemställan från ändrades förordningen så att spillvärme kan stödjas inom Klimatklivet trots att åtgärderna finns i sektorer inom EU ETS och som generellt inte stödjs av Klimatklivet.103 anser att ett ökat utnyttjande av spillvärme är önskvärt ur såväl energisystemsynpunkt som från ett miljömässigt perspektiv. Detta betyder dock inte att det finns samhällsekonomiska skäl att införa styrmedel för att öka utnyttjande av industriell Ändringar av förordningen (2015:517) om lokala klimatinvesteringar, skrivelse , NV-03446-17, 2017. R I K S R E V I S I O N E N K L I M A T K L I V E T – S T Ö D T I L L L O K A L A K L I M A T I N V E S T E R I N G A R Det är endast vid ett marknadsmisslyckande104 som utnyttjandet av spillvärme är mindre än vad som är samhällsekonomiskt motiverat och kan berättiga ett stöd till spillvärme.105 motiverar hemställan med att det finns ett extra marknadsmisslyckande i form av att den aktör som potentiellt skulle kunna leverera spillvärme inte får direkt nytta av åtgärden, att nuvarande styrmedel inte i tillräckligt stor utsträckning främjar denna typ av energilösning samt att förändringarna inom EU ETS, som redogjordes för i tidigare avsnitt, leder till att nationella utsläppsminskningar inte riskerar leda till ökade utsläpp någon annanstans inom handelssystemet. I en forskningsrapport från konstateras att styrmedel för spillvärme främst kan motiveras utifrån förekomsten av informationsmisslyckanden så som asymmetrisk information om potentialer och ekonomiska förhållande.106 Övriga hinder som identifierats bedömer de inte vara marknadsmisslyckanden och bör inte korrigeras utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv. Informationsmisslyckanden korrigeras bäst genom styrmedel som sprider information.107 Lagen om vissa kostnads-nyttoanalyser på energiområdet (2014:268) infördes till viss del för att minska informationsrelaterade marknadsmisslyckanden.108 Enligt lagen måste fjärrvärmeföretagen utreda potentialen för att ta emot spillvärme innan de gör en omfattande ombyggnad av en produktionsanläggning eller bygger nytt. Även industrin måste vid projekteringen av en ny industrianläggning som genererar användbar spillvärme utföra en kostnads-nyttoanalys. Användning av spillvärme kan också snedvridas på grund av förekomsten av andra styrmedel vilket kan motivera statlig intervention men utgör inget marknadsmisslyckande. Användningen av spillvärme kan påverkas både av elcertifikat som ges till biobaserad elproduktion i kraftvärmeverk och av förbudet mot deponering som leder till att kommuner betalar fjärrvärmebolagen för att bli av med avfall som sedan förbränns. Båda dessa styrmedel kan tränga undan 104Det finns tre huvudsakliga orsaker till att ett marknadsmisslyckande uppkommer: ofullständig konkurrens dvs. enskilda företag kan agera strategisk för att påverka marknadspriset, externa effekter (t.ex. miljöförstörande utsläpp) och ofullständig information (inkl. asymmetrisk information). Ekonomiska konsekvenser av förslag, Utredning på uppdrag av Svensk Fjärrvärme, 2011. 106Krook-Riekkola A. och , P. Fjärrvärmen och de långsiktiga klimatmålen, Fjärrsyn rapport 2013:10, 2013. Yttrande över promemorian Förslag till genomförande av energieffektiviseringsdirektivet i , NV-05248-13, 2014. 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N spillvärme.109 Problemet är inte att det finns existerande styrmedel utan att dessa eventuellt är utformade på ett samhällsekonomiskt ineffektivt sätt.110 Att stödja spillvärmeåtgärder kan därmed utgöra en näst-bästa-politik för att korrigera existerande snedvridningar men bör då utformas så att det inte motverkar en effektiv resursanvändning överlag.111 Fjärrvärmebolagen har haft marknadsmakt vid tillträde till fjärrvärmenätet och har ensidigt kunnat välja om spillvärmesamarbeten genomförs. Genom införandet av fjärrvärmelagen (2008:263) har fjärrvärmebolagens marknadsmakt försvagats. Koldioxidskatt påverkar åtgärder inom Klimatklivet Koldioxidskatten är det huvudsakliga styrmedlet för att nå klimatmålet i den del av ekonomin som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. har färre aktörer än tidigare möjlighet till nedsatt koldioxidskatt. Det är främst värmeproduktion, jord-, skogs och vattenbruk, gruvindustriell verksamhet, luftfartyg, skepp och båtar som har möjlighet till nedsatt koldioxidskatt. Full koldioxidskatt är /kg CO2-utsläpp, 2018. Klimatklivet stödjer åtgärder både i branscher med nedsatt koldioxidskatt och i branscher som betalar full koldioxidskatt. Endast ett fåtal åtgärdskategorier, exempelvis gasdestruktion, minskar utsläpp som inte påverkas av koldioxidskatten. För de sektorer som betalar full koldioxidskatt finns redan incitament att vidta utsläppsreducerande åtgärder och det finns därmed risk för dubbelstyrning. Dagens skattenivå är dock inte tillräcklig för att nå de klimatmål som har beslutat om.112 3.3 Åtgärdernas samhällsekonomiska marginalkostnad Att beräkna de samhällsekonomiska marginalkostnaderna för utsläppsminskningar som genereras av åtgärder finansierade av Klimatklivet är en komplicerad uppgift. Flera av de aspekter som bör inkluderas i kostnadsberäkningarna är svåra att identifiera och kvantifiera. I detta avsnitt beräknas först den marginella klimatnyttan per ansökningsomgång utifrån Klimatklivets statistik. Därefter utökas kostnadsbegreppet och slutligen diskuteras vad som bör inkluderas i en total samhällsekonomisk kalkyl och hur detta påverkar marginalkostnaden för några av åtgärderna inom Klimatklivet. För att vara ett kostnadseffektivt styrmedel bör Klimatklivets marginalkostnad inte Förslag till princip för redovisning av restvärmepotential vid projektering av ny fjärrvärmeproduktion, utarbetad för , 2012. 110Krook-Riekkola A. och , P. Fjärrvärmen och de långsiktiga klimatmålen, Fjärrsyn rapport 2013:10, 2013. 2017/18:1 Budgetproposition . R I K S R E V I S I O N E N K L I M A T K L I V E T – S T Ö D T I L L L O K A L A K L I M A T I N V E S T E R I N G A R nämnvärt överstiga marginalkostnaden för andra styrmedel som bidrar till att uppnå samma mål. 3.3.1Marginalkostnaden utifrån Klimatklivets statistik bortser från flera problem Den förutbestämda brytpunkten inom Klimatklivet har varierat –2017. För att beräkna respektive ansökningsomgångs marginella klimatnyttokvot annuitetsjusteras113 investeringskostnaden för att ta hänsyn till åtgärdernas olika livslängd. Den marginella klimatnyttan per investeringskrona ges sedan av den åtgärd som har lägst klimatnyttokvot per ansökningsomgång. Marginell klimatnytta per bidragskrona beräknas på samma sätt. Oavsett beräkningsmetod är kvoten lägre 2017 jämfört med (se bilaga 1). Marginalkostnadsberäkningen utgår från den annuitetsjusterade klimatnyttokvoten baserat på bidragskostnaden (se motivering i avsnitt 3.1.1 för att använda bidragsdelen) som varierat mellan utsläppsminskning per utdelad bidragskrona. Marginalkostnaden för åtgärder inom Klimatklivet beräknas som den omvända klimatnyttokvoten. Mellan 2016 och2017 har således marginalkostnaden varierat mellan 1,0 och /kg utsläppsminskning för de olika ansökningsomgångarna. För att beräkna de samhällsekonomiska kostnaderna för stödet tillkommer bland annat de administrativa kostnaderna för både myndigheter och de bidragssökande. Dessa kostnader uppgår sammanlagt till av de utdelade bidragen (se avsnitt 2.3). Klimatklivet finansieras via skattemedel vilket orsakar en kostnad för samhället som är större än de faktiskt indrivna skattemedlen. ASEK 6.1114 uppskattar de skatterelaterade samhällsekonomiska kostnaderna till av de budgeterade kostnaderna. Om ineffektiviteten värderas enligt ASEK:s princip bör marginalkostnaden för utsläppsminskningen justeras med en skattefaktor motsvarande 1,3. Det framkom även i avsnitt 3.1.4 att av åtgärderna skulle ha genomförts även utan stöd. Detta innebär att Klimatklivets åtgärder kan tillgodoräknas lägre utsläppsminskningar, vilket påverkar marginalkostnaden. De marginella samhällsekonomiska kostnaderna för Klimatklivet blir då 1,4 och /kg utsläppsminskning, beroende på ansökningsomgång. beräkningar (se faktarutan ovan) visar att marginalkostnaden inom Klimatklivet har varierat mellan 1,4 och /kg utsläppsminskning beroende på ansökningsomgång. Dessa beräkningar har dock inte tagit hänsyn till eventuell dubbelräkning eller samverkan med andra styrmedel som diskuteras i avsnitt 3.1.2 och 3.2. För att visa hur dubbelräkning och samverkan med andra styrmedel påverkar den samhällsekonomiska marginalkostnaden för 113Annuitetsjusterade investeringskostnader anger den årliga investeringskostnaden utslaget på investeringens livslängd. Metoden används för att på ett rättvisande sätt möjliggöra en jämförelse mellan åtgärder med olika lång livslängd. Analysmetod och samhällsekonomiska kalkylvärden för transportsektorn: ASEK 6.1. Version , 2018. 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N utsläppsminskningarna presenteras några räkneexempel för åtgärder inom transportområdet. 3.3.2När hänsyn tas till att stöden samverkar är marginalkostnaden högre I avsnitt 3.1.2 beskrivs att en åtgärd kan vara del av ett led av åtgärder som tillsammans genererar en utsläppsminskning. Ett sådant exempel är konvertering av fossila bränslen mot biogas i transportsektorn som genererar en utsläppsminskning där både biogasproduktionen och biogastankstället stöds av Klimatklivet. Om analysen även inkluderar andra stöd vid sidan av Klimatklivet framkommer en bild där alla delar av biogaskedjan ges olika stöd (se tabell 10). I exemplet nedan antas biogasen användas av personbilar (om biogasen i stället används av tung trafik blir kostnaderna troligen lägre eftersom lastbilar inte påverkas av bonus malus-systemet). Tabell 10 Marginalkostnaden för utsläppsminskningar från biogaskedjan. SEK/kg CO2e- utsläpp 1,8* Anm.: Energiskatt bensin /liter; bensinbil /mil; bensin 2,17 CO2/liter (bensin); biogasbil energiskatt /kWh; skattenedsättning per CO2 3,9/2,17=1,/CO2. Källa: beräkningar. Sammanlagt är det marginella stödet till biogaskedjan /kg utsläppsminskning. Marginalkostnaden för stöd inom Klimatklivet till biogasproduktion och biogastankställen är 0,7 respektive /kg utsläppsminskning. Biogasproduktionen stöds även genom ett produktionsstöd med /kWh som omräknat per utsläppsminskning motsvarar /kg utsläpp. Slutligen stöds även biogasfordonet via bonus malus-systemet. Bonusen är vid inköp av ett gasfordon. Omräknat till stöd per koldioxidminskning tillkommer därmed ett stöd om /kg utsläppsminskning.115 115Antag: körsträcka /år, livslängd bil , CO2-utsläpp 1,458 CO2-utsläpp kg/mil; annuitetsjusterad bonus , Andel utsläppsminskning för biogas enligt , Hållbara biodrivmedel och flytande biobränslen , tabell 1. 71,; stöd kr/kg CO2e- reduktion = 822/(0,718*1240*1,458)=0,/kg CO2e-reduktion. R I K S R E V I S I O N E N K L I M A T K L I V E T – S T Ö D T I L L L O K A L A K L I M A T I N V E S T E R I N G A R Tabell 11 Marginalkostnaden för stöd för utsläppsminskningar till elbilskedjan. SEK/kg CO2e- utsläpp Laddstationer (2017) 2,7* 0,7** Anm.: * Livslängd elbil ; ränta ; bonus 60 000kr; annuitetsjusterad bonus 4932; antal mil 1240; utsläppsminskning per mil 1,458; stöd=1240*1,458/4932=2,/kg. **Energiskatt diesel /liter; dieselbil /mil; elbil 1,7 kWh/mil; energiskatt el /kWh; skattenedsättning per mil 2,6*0,6 - 1,7*0,331=1,/mil; utsläppsminskning per mil 1,458; energiskattenedsättning 1,0/1,458=0,7kr/kg CO2e. Källa: beräkningar. Bonusen för elbil är och resulterar i ett stöd motsvarande /kg utsläppsminskning.116 Detta ska adderas till Klimatklivets stöd till laddstationer som på marginalen är /kg -utsläppsminskning.117 Energiskatten för el per kWh är lägre än energiskatten för diesel per kWh. För att beräkna den samhällsekonomiska marginalkostnaden för utsläppsminskningen som genereras via biogaskedjan och elbilskedjan bör marginalstödet justeras för bland annat de samhällsekonomiska kostnaderna från skattefinansieringen, stödets administrationskostnader samt för bristande additionalitet i Klimatklivet. En första uppskattning av den samhällsekonomiska marginalkostnaden blir då 6,6 och /kg utsläppsminskning för biogaskedjan respektive elbilskedjan. Det finns dock ytterligare aspekter som inte beaktas i detta räkneexempel. Inköpskostnader av de olika fordonen skiljer sig åt vilket bör inkluderas i den samhällsekonomiska analysen. Hänsyn har inte heller tagits till privata incitament att välja ett alternativt drivmedel och för elbilen bör de externa effekter som inte är internaliserade i energiskatten (uppskattad till per mil enligt (2017)) adderas.118 Det finna även nyttor som inte har beaktats såsom minskade utsläpp av kväveoxider. Tankstationer för HVO100 är ytterligare en åtgärd som stödjs av Klimatklivet. Utöver Klimatklivet så är både energi- och koldioxidskatten för höginblandning av HVO nedsatt . Energiskatt och koldioxidskatt för diesel som är det fossila drivmedel som HVO ersätter, motsvarande /liter. 116Antag: körsträcka 1 /år; livslängd bil ; 1,458 CO2-utsläpp kg/mil; annuitetsjusterad bonus ; stöd kr/kg CO2e-reduktion = 4932/(1240 *1,458)=2,/kg CO2e-reduktion. 117Endast ansökningar inkluderas i denna analys eftersom bedömningen av laddstationer har förändrats sedan stödets start. Miljö, ekonomi och politik, sid 59, 2018 för en mer utförlig analys. 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N kostnad per utsläppsminskning motsvarar skattenedsättningen för HVO /kg utsläppsminskning. Utöver den implicita subventionen via skattenedsättning ges även stöd till HVO-tankstationer från Klimatklivet som på marginalen har varierat mellan 0,1 till /kg utsläpp för åren 2015–2017. Detta ger ett implicit pris på koldioxidutsläpp som är mellan 2,4–3,/kg utsläpp för åren 2015–2017. Det finns en skillnad mellan att ge stöd till att etablera tankställen för biogas och stöd till tankställen för HVO. När det gäller biogas är ett nät av tankställen nödvändigt för att biogas ska kunna användas som drivmedel. För HVO är det inte nödvändigt. HVO kan inblandas i fossil diesel till en hög inblandningsgrad utan att det krävs några särskilda fordon eller motorer. Den HVO100 som säljs skulle alltså istället kunna användas för inblandning i den fossil diesel som säljs. Detta tas även upp av WSP i utvärderingen av Klimatklivet.119 Om man antar att den HVO som distribuerats via de tankställen som fått stöd av Klimatklivet i annat fall skulle ha inblandats i vanlig diesel blir det ingen klimatnytta av att bygga separata tankställen för HVO100. Inblandningen av HVO i fossil diesel är något som kommer att öka i och med det införda styrmedlet reduktionsplikt. Reduktionsplikten innebär en gradvis ökad inblandning av biodrivmedel. Regeringens bedömning vid införandet var att alla drivmedelsleverantör kommer att behöva minska växthusgasutsläppen från bensin och diesel till 2030 för att nå klimatmålet för inrikes transporter.120 Att marginalkostnaderna för utsläppsminskningar inom transportsektorn är höga kan vara motiverat eftersom har ett specifikt transportmål till 2030. För att avgöra om så är fallet bör dock alternativa scenarier för att nå klimatmålet inom transportsektorn jämföras med varandra. granskning visar att sådana underlag för saknas för Klimatklivet. IMiljömålsberedningens förslag till en klimat- och luftvårdsstrategi för Sverige121 analyserades klimatmål till 2030 genom ett flertal analyser med två olika typer av modeller, där klimatmålet är i paritet med det beslutade målet för den ickehandlande sektorn.122 Dessa analyser tyder på att en höjning av koldioxidskatten motsvarande per kilo koldioxidutsläpp skulle krävas för att nå klimatmålet till 2030.