prop · H603130 · 2019-05-29 00:00:00 — Fonderna bör säkerställa att fortsatt utveckling av investeringsstrategierna bygger på fondernas relativa styrkor (till exempel storleksfördelar) och beaktar fondernas förutsättningar (bland fondernas interna kompetens kring illikvida investeringar och möjligheten att bygga attraktiva partnerskap med andra investerare), till exempel vid utvärdering av olika investeringsmodeller som nyttjas inom respektive tillgångsslag. har fått uppdraget att genomföra den årliga utvärderingen av AP-fondernas verksamhet 2018. Utvärdering av strategiska beslut och aktiv förvaltning. Uppdraget avser utvärdering av Första, Andra, Tredje, Fjärde, Sjätte och Sjunde AP-fondernas förvaltning, dels sedan fondernas respektive start, dels under rullande fem- respektive tioårsperioder. Den grundläggande utvärderingen ska omfatta värdet av fondernas strategiska beslut samt fondernas aktiva förvaltning. utvärdering inkluderar enligt uppdraget inget fördjupningsarbete. Första till Fjärde AP-fonderna utvärderas –2018. Den grundläggande utvärderingen av Första till Fjärde AP-fondernas verksamhet 2018 beskriver fondernas förvaltningsmodell samt viktiga händelser , vid sidan om att utvärdera värdet av fondernas strategiska beslut och aktiva förvaltning. Första till Fjärde AP-fonderna började agera i sina roller som buffertfonder , men det dröjde till senare innan fonderna hade implementerat sina långsiktiga investeringsportföljer. Första till Fjärde AP-fonderna utvärderas därför över . utvärderas –2018. investerar framförallt riskkapital i onoterade tillgångar och fondens samtliga investeringsbeslut är att betrakta som strategiska beslut. startade sin verksamhet och utvärderas över . Första till Fjärde och Sjätte gemensamma påverkan på inkomstpensionssystemet utvärderas över . Sjunde AP-fonden jämförs med privata fonder och med inkomstpensionens utveckling. Sjunde AP-fonden utvärderas som en värdepappersfond och jämförs med övriga värdepappersfonder i premiepensionssystemet, samt jämfört med utvecklingen av inkomstindex. I utvärderingen av Sjunde AP-fondens verksamhet 2018 utvärderas resultaten för fondens förvaltningsmodell samt resultaten från fondens förvalsalternativ . Utvärderingen baseras på flera källor. Utvärderingen av fondernas verksamhet baseras på information från fondernas interna resultatuppföljningssystem för att möjliggöra analys av olika källor till den totala avkastningen.24 Flera externa källor har också använts, till exempel för att sätta fondernas utveckling i relation till utvecklingen av 24Det här innebär att det historiskt kan förekomma skillnader mot fondernas redovisade resultat på grund av bland annat periodiseringar, men skillnaderna är mycket små (i avkastning). tillgångar och skulder i inkomstpensionssystemet, utvecklingen på kapitalmarknaderna och resultaten för ett urval av utländska statliga pensionsfonder. Dessa källor redovisas i anslutning till respektive analys. Ett nära samarbete med fonderna . Utvärderingsarbetet har pågått och har genomförts i en kontinuerlig process tillsammans med fonderna. I kapitel 3 följer en beskrivning av AP-fondernas roll i det svenska pensionssystemet och deras utveckling –2018. Fondernas utveckling ställs även i relation till utvecklingen på kapitalmarknaderna samt andra internationella fonder. Kapitel 4–9 redovisar sedan resultaten från den grundläggande utvärderingen per fond. 3.AP-fondernas roll, utveckling och omvärld 2001–2018 I det här kapitlet beskrivs AP-fondernas roll i det svenska pensionssystemet och buffertfondernas (Första till Fjärde och Sjätte ) utveckling –2018. Fokus är fondernas påverkan på inkomstpensionssystemet samt hur de utvecklats i jämförelse med kapitalmarknaderna och ett urval av utländska statliga pensionsfonder. AP-FONDERNAS ROLL I DET SVENSKA PENSIONSSYSTEMET AP-fonderna är basen i det svenska pensionssystemet. De sex AP-fonderna utgör en del av det svenska systemet för allmän pension, vilket är en av tre delar i det svenska pensionssystemet (Bild 4). De två andra delarna är tjänstepensionen, som är en tjänsteförmån från arbetsgivaren, och det privata sparandet. [Bild 4] AP-fondernas roll i svenska pensionssystemet 1 Garantipension för de med låg eller ingen inkomst som finansieras med skatter 2 togs () uppgifter över av : Av total lönesumma går till allmän pension, därav till premiepension. Dagens svenska system för allmän pension är resultatet av en bred partiuppgörelse med syfte att reformera den då gällande folkpensionen och ATP. betalas av varje individs pensionsgrundande inkomst till allmän pension25, varav går till att finansiera inkomstpensionen och resterande går till premiepensionen (sparas på individuella premiepensionskonton). Den pensionsgrundande inkomsten har en övre gräns om 7,5 inkomstbasbelopp26. Årets inbetalningar finansierar årets pensioner. De årliga inbetalningarna till inkomstpensionen finansierar pensionsutbetalningar till dagens pensionärer (ett så kallat ”pay as you go”-system). En grundtanke med det svenska inkomstpensionssystemet är att det ska vara självfinansierande, vilket betyder att staten inte ska behöva höja pensionsavgifterna eller låna pengar för att betala ut inkomstpensionen.27 Fonderna fyller också funktion som buffertar. 2001 omorganiserades Första till Fjärde AP-fonderna till så kallade buffertfonder. Även inkluderades i buffertfondkapitalet . Syftet med Första till Fjärde AP-fonderna är att jämna ut perioder av löpande över- och underskott mellan inbetalningar av pensionsavgifter och utbetalningar av pensioner och att långsiktigt generera avkastning för att öka stabiliteten i inkomstpensionssystemet. Buffertfonderna ska verka självständigt och ha egna placeringspolicyer, ägarpolicyer och riskhanteringsplaner inom ramen för sitt uppdrag och placeringsregler. Första till Fjärde AP-fonderna regleras i lagen om allmänna pensionsfonder (2000:192, 2018:2013) och i lagen om Sjätte fonden (2000:193, 2007:709). är stängd och har fokus på onoterade bolag. är en stängd fond, vilket innebär att inga in- och utflöden i pensionssystemet går via fonden. Fonden skiljer sig också från övriga buffertfonder genom sitt fokus på onoterade bolag (Första till ska enligt gällande placeringsregler huvudsakligen investera i likvida tillgångar, till exempel noterade aktier). Det dämpade balanstalet avgör pensionernas utveckling. Inkomstpensionssystemets finansiella ställning uttrycks i ett så kallat balanstal och definieras som inkomstpensionssystemets tillgångar dividerat med inkomstpensionssystemets skulder. Tillgångarna består av framtida inbetalningar och buffertfonderna. De framtida inbetalningarna bestäms främst av befolkningstillväxt, arbetskraftsdeltagande, ekonomisk tillväxt och löneökningstakt. Inkomstpensionssystemets skulder består av framtida pensionsutbetalningar och bestäms främst av antalet pensionärer, genomsnittlig livslängd, löneökningstakt samt upp- och nedskrivningar av pensionsrätterna baserat på systemets balansering. För att minska svängningar i inkomstpensionerna har ett dämpat balanstal 25Av dessa går maximalt 7,5 inkomstbasbelopp (2017) till pensionssystemet, medan ett eventuellt överskott går till statskassan. 26År 2018 motsvarade 7,5 inkomstbasbelopp en årsinkomst om , d.v.s. . I praktiken betalas dock avgiften om på hela inkomsten. Avgiften som betalas på den eventuella del av inkomsten som överskjuter den övre begränsningen tillfaller emellertid staten. 27Även premiepensionen är självfinansierad. införts, vilket avviker från 1,0 med en tredjedel av det ordinarie balanstalets avvikelse från 1,0. Om det dämpade balanstalet överstiger 1,0 skrivs pensionsrätterna upp baserat på löneökningstakten, som mäts genom inkomstindex. Understiger däremot balanstalet 1,0 är skulderna större än tillgångarna och en automatisk balansering aktiveras, vilket betyder att värdet av pensionsrätterna skrivs upp med en lägre faktor än löneökningstakten. Löneökningstakten mäts som förändringar i inkomstindex. Detta innebär att inkomstpensionen kan sänkas om inkomstpensionssystemet inte balanserar. Om det dämpade balanstalet understiger 1,0 justeras uppskrivningstakten av pensionsrätterna med förskjutning. Kombinationen av att inkomstpensionssystemet är avgiftsbestämt, att pensionsskulderna tar hänsyn till demografisk utveckling och att det finns en automatisk balansering gör systemet självförsörjande. Sjunde AP-fonden erbjuder sex placeringsalternativ som en del av premiepensionssystemet. Premiepensionen syftar till att varje arbetstagare ska kunna påverka en del av den allmänna pensionen genom att välja hur pensionsmedlen investeras. Alla arbetstagare kan välja mellan omkring 800 fonder i premiepensionssystemet. Sjunde AP-fonden förvaltar två fonder: AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Dessa fonder kombineras i AP7 Såfa som förvaltar premiepensionen för de arbetstagare som inte aktivt väljer fondförvaltare (statens ”förvalsalternativ”). Sjunde AP-fonden erbjuder utöver förvalsalternativet28 fem ytterligare fondportföljer som kan väljas i konkurrens med de övriga omkring 800 fonderna av alla arbetstagare.29 Dessa fem fondportföljer inkluderar de två byggstensfonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond samt tre statliga fondportföljer som består av olika kombinationer av de två byggstensfonderna. Sjunde AP-fonden regleras i lagen om allmänna pensionsfonder (2000:192). BUFFERTFONDERNAS UTVECKLING OCH OMVÄRLD 2001–2018 Buffertfonderna har haft en avkastning om i genomsnitt start. Buffertfondernas kapital har växt från miljarder till 383 miljarder vid utgången av 2018. Buffertfondernas avkastning efter kostnader har bidragit med miljarder av tillväxten, vilket motsvarar en genomsnittlig avkastning på jämfört med inkomstindex som ökade . 28Även AP7 Såfa är aktivt valbar. 29Dessa fem fondportföljer är valbara på fondtorget, medan AP7 Såfa ligger utanför fondtorget. Nettoflödet är negativt . Fram hade Buffertfonderna ett positivt nettoflöde, vilket innebär att fonderna mottog kapital från pensionssystemet. Nettoflödet har däremot varit negativt (Bild 5), och förväntas vara fortsatt negativt under de kommande åren30. Det negativa nettoflödet innebär att Buffertfonderna hjälper till att finansiera pensionssystemets utbetalningar. var nettoflödet 27 miljarder. Buffertfondernas utveckling 20011–2018 Första till Fjärde och Sjätte Total avkastning efter kostnader Total avkastning efter kostnader2 -4,9 -15,0 -1,9 -0,2 -21,6 Ø -7,4 Totalt kapital 554 miljarder 2 Avkastning per fond viktat med genomsnittligt kapital , geometriskt snitt 2001-2018 3 Då flöden inkluderar vissa kostnadsposter går det ej att göra en balanserad jämförelse mellan marknadsvärden, flöden och absolut avkastning KÄLLA: AP-fonderna; McKinsey-analys, Buffertfonderna samarbetar inom områden som inte äventyrar konkurrensen fonderna emellan. Inom områden som inte äventyrar konkurrensen fonderna emellan, kan AP-fonderna samarbeta för att uppnå förbättrad leverans gentemot uppdraget, till exempel genom kompetensutbyte eller förbättrat hållbarhetsarbete, eller för att uppnå kostnadsbesparingar. samarbetar fonderna inom nio samarbetsgrupper (Bild 6), där fonderna bland annat för dialoger kring etik- och hållbarhetsarbete, utför gemensam upphandling av administrativa funktioner och arbetar för förbättrat kompetensutbyte. 30 Källa: . är ett samarbete mellan Första till Fjärde AP-fonderna i syfte att påverka utländska bolag till förbättringar inom hållbarhet. grundades och är ett samarbete mellan Första till Fjärde AP-fonderna. utgångspunkt långsiktigt förbättra portföljbolagens arbete rörande miljö, etik och mänskliga rättigheter, i syfte att bättre hantera globala utmaningar. har fortsatt att fokusera på kärnverksamheten, med cirka 300 bolagsdialoger samt förebyggande arbete i form av olika branschprojekt och internationella initiativ. Ytterligare exempel på arbete är ett projekt för förbättrad arbetsmiljö i kött- och kycklingindustrin. Här har dialoger förts med bland annat Pilgrim’s , världens näst största kycklingproducent, som vid upprepade tillfällen dömts till böter av myndigheter för brott mot arbetsmiljöbestämmelser. har fört en konstruktiv dialog med bolaget, som har tagit fram en hållbarhetsredovisning och försett med detaljerad information om dess arbetsmiljöpolicy, samt vilka initiativ som har drivits för att adressera rapporterade brister i arbetsmiljön. fortsätter än denna dialog för att säkerställa att förbättringsarbetet fortgår. I tillägg driver projekt inom mänskliga rättigheter och för att motverka korruption, samt sektorspecifika projekt inom bland annat gruvindustrin och odling av palmolja, tobak och kakao. Pensionssystemet i balans . har avgiftstillgångarna varit större än skulderna (Bild 7). Utvecklingen har lett till att inkomstpensionen har skrivits upp med mellan och 2012–2018 (med undantag av nedskrivning till följd av negativa balanstal). utveckling leder till att inkomstpensionen 2020 kommer att skrivas upp med 0,7 %31. Under finanskrisen och 2009 gick systemet minus, då skulderna växte snabbare än tillgångar. Detta ledde till att inkomstpensionen fick skrivas ned. –2007 var balansen positiv , varför inkomstpension skrevs upp –2009. Utveckling av tillgångar och skulder i inkomstpensionssystemet Buffertfondernas andel av tillgångarna, % 7.4 7.5 7.5 7.7 6.7 6.8 7.0 7.0 6.2 6.3 6.5 6.5 1 Bestäms av befolkningstillväxt, arbetskraftsdeltagande, ekonomisk tillväxt och löneökningstakt 2 Bestäms av antal pensionärer, genomsnittlig livslängd och löneökningstakt 3 Balanstalet = Relationen mellan pensionssystemets tillgångar (inkl. Buffertfonderna) och skulder. Balanstalet ligger, tillsammans med inkomstindex, till grund för framtida förändringar i inkomstpensionen. 4 har sättet att beräkna balanstal ändrats, bland annat har ett dämpat balanstal införts som uppgick till 1,017 2018 Not: Uträkningen för balanstal ändrades i proposition 2008/09:219 genom att värdet på buffertfonderna räknas som genomsnitt av . Uträkningen ändras igen i proposition 2014/15:125 genom att ta bort tidigare införda utjämningar och införa ett dämpat balanstal som begränsar balanseringen till en tredjedel, vilket medför mindre svängningar av pensionsbeloppen KÄLLA: ; ; McKinsey-analys Buffertfondernas betydelse i pensionssystemet har ökat . Buffertfonderna utgör en mindre del av tillgångssidan i pensionssystemet och förändringar i pensionsskulden och avgiftstillgångarna har en stor påverkan på systemet som helhet. Dock har buffertfondernas betydelse för systemet ökat då fonderna utgör en ökande andel av tillgångarna (från år ). 31 budgetunderlag för åren 2020 – 2022, publicerad . Buffertfonderna har påverkat balansen positivt mellan 2001–2018. Sammantaget –2018 har buffertfonderna bidragit positivt till balansen i systemet genom att generera en avkastning som överstiger inkomstindex. Kapitalet är placerat i aktier, räntebärande papper och alternativa tillgångar. Buffertfonderna hade av sitt kapital investerat i noterade aktier: i svenska aktier, i globala aktier i mogna marknader och i aktier i tillväxtmarknader. Av övriga av kapitalet hade fonderna investerat i räntebärande värdepapper, i alternativa tillgångar32 (Bild 8). Fonderna har en stor andel av kapitalet investerat i aktier för att långsiktigt kunna uppnå en högre avkastning, vilket innebär att utvecklingen på aktiemarknaderna i hög utsträckning påverkar fondernas avkastning. Den höga aktieexponering har historiskt sett bidragit positivt till fondernas utveckling, däremot påverkade den fondernas avkastning negativt , då många aktiemarknader uppvisade negativ utveckling (särskilt ). Det är svårt att förutse utvecklingen på kapitalmarknaderna, men över längre historiska tidsperioder har noterade aktier genererat en högre avkastning än investeringar i räntebärande tillgångar. 32Alternativa tillgångar inkluderar till exempel fastigheter och onoterade bolag (””). Fondernas definition av alternativa tillgångar skiljer sig något, exempelvis räknar vissa fonder in hedgefonder i alternativa tillgångar medan andra inkluderar hedgefonder i likvidportföljen. I vissa fonder inkluderas även övriga tillgångsslag såsom alternativa krediter och infrastruktur. Buffertfondernas allokering och utveckling på underliggande marknader Utveckling på underliggande marknader 20012-20185 -2,-8, 1 AP 1-4 och AP6; 2 ; 3 Aktier Stockholmsbörsen (SIX RX) i SEK, globala aktier (MSCI World) i SEK, obligationsindex (Svenska Statsobligationer ) i SEK, utländskt obligationsindex (US 5 year Government bonds) i SEK, aktier i tillväxtmarkander (MSCI Emerging Markets) i SEK; 4 Overlaymandat, TAA, etc; 5 Total indexutveckling inklusive utdelning. KÄLLA: Datastream; McKinsey-analys Hög andel aktier har bidragit positivt på lång sikt. 2018 avkastade svenska aktier33 -5,, globala aktier -2,och aktier i tillväxtmarknader -7,mätt i SEK. Utländska aktiemarknader genererade en högre avkastning mätt i SEK än mätt i lokala valutor, drivet av att den svenska kronan försvagades , vilket påverkade avkastningen från investeringar i andra valutor positivt. På har dock aktier bidragit positivt till Buffertfondernas utveckling. –2018 avkastade svenska aktier i genomsnitt , globala aktier och aktier i tillväxtmarknader mätt i SEK (Bild 8). Buffertfondernas utveckling kan också jämföras med utländska statliga pensionsfonder (Bild 9). En direkt jämförelse av avkastningen är svår att göra på grund av skillnader i fondernas uppdrag, placeringsregler, risktolerans, valutaeffekter och marknadsutveckling på respektive hemmamarknader, men utgör en intressant referens. Fonderna i jämförelsen nedan representerar ett urval av statliga pensionsfonder från olika geografier som ofta anses vara bland de ledande fonderna i världen. 33 Aktier på Stockholmsbörsen (index SIX RX i SEK). Buffertfondernas avkastning i jämförelse med utländska pensionsfonder Procent (lokal valuta) Procent (lokal valuta) -0,2 -6,1 -2,3 -3,9 -3,2 Ø -1,15 ▪Garantera statliga pensionsåtaganden, fördela oljeförmögenhet på framtida generationer ▪Förvalta pensionen för holländska medborgare anställda inom offentlig ▪Förvalta pensioner för statligt anställda i ▪Buffertfond som, tillsammans med CDPQ, utgör och förvaltar obligatoriska tjänstepensionsplaner ▪Buffertfond i det statliga pensionssystemet med uppgift att förvalta kapital för långsiktig hållbarhet ▪Placera kapital på bästa sätt till låg risk för det obligatoriska danska tjänstepensionssystemet 1 Alternativa tillgångar inkluderar bland annat private equity, fastigheter, infrastruktur, derivat, samt övrigt 2 Per om ej annat anges, geometriskt medelvärde och 10år 3 CPP IB använder hävstång för att öka sin exponering, uppgick hävstången till ~124 %. KÄLLA: Årsredovisningar och kvartalsrapporter; Oanda Avkastning i linje med utländska pensionsfonder på lång sikt Buffertfonderna har under den senaste fem- och tioårsperioden uppnått en avkastning som är i linje med utländska pensionsfonder34 (9,jämfört med i genomsnitt över , samt jämfört med i genomsnitt ). En direkt jämförelse av fondernas avkastning kan dock vara missvisande, då fonderna arbetar efter olika regler och förutsättningar. Utländska fonder ändrar allokering i syfte att minska risk och öka avkastning. De utländska pensionsfonderna har likt buffertfonderna gjort förändringar i sin portfölj över . Över har investerarna ökat andelen alternativa investeringar på bekostnad av räntor, samt att fondernas aktieportföljer skiftar från hemmamarknaderna mot både tillväxtmarknader och andra utvecklade marknader. De främsta anledningarna för investerare att söka sig till privata marknader är möjligheten till högre avkastning35 och diversifiering genom att få exponering mot andra faktorer än aktie- och 34Baserat på fondernas rapporterade avkastning i lokal valuta, vilket bedöms mest relevant för att jämföra fondernas prestation givet deras mandat och hemmamarknad. 35Då onoterade tillgångar är svårare att köpa och sälja på kort sikt innebär investeringar i dessa en högre risk. För den högre risken kompenseras investeraren med en högre förväntad avkastning. Det är värt att notera att fonderna har olika definitioner av alternativa investeringar, vilket leder till att allokering inte är helt jämförbar mellan fonderna. märktes dock ett skifte tillbaka till räntebärande värdepapper, på bekostnad av investeringar i noterade aktier. Detta skifte förklaras delvis av utvecklingen på underliggande marknaderna (där aktier genererade en negativ avkastning och kapital investerat i aktier således minskade i värde), men också till viss mån av taktiska beslut. Vidare fokuserar de utländska fonderna likt buffertfonderna i allt högre grad på hållbarhetsfrågor, exempelvis aktivt arbete för att minska portföljernas koldioxidutsläpp samt att exkludera innehav som strider mot fondernas hållbarhetsprofiler från portföljen. Ändrade regler för Första till Fjärde AP-fonderna. Fondernas har också arbetat med att förbereda sig för de nya regler som trädde i kraft per . För det första har fondernas placeringsregler uppdaterats i syfte att ge fonderna bättre möjligheter att långsiktigt maximera avkastningen i förhållande till risken i placeringarna. De största förändringarna i placeringsreglerna sammanfattas nedan. ■Lägsta andelen räntebärande värdepapper med låg kredit- och likviditetsrisk sänks från till . ■Begräsningen av onoterade innehav36 (framförallt onoterade aktier) om maximalt av fondens marknadsvärde tas bort och ersätts av att maximalt av respektive fonds marknadsvärde får vara investerat i illikvida tillgångar (vilket till exempel inkluderar onoterade bolag, men även fastigheter och infrastruktur). ■Kravet på att av kapitalet skall förvaltas externt tas bort. I tillägg infördes nya regler gällande att Första till Fjärde AP-fonderna ska förvalta fondmedlen föredömligt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Fonderna skall lägga särskild vikt till hur hållbar utveckling kan främjas, utan att göra avkall på det övergripande målet om hög avkastning. Vidare ska Första till Fjärde AP-fonderna när det gäller ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande samverka och ha en gemensam värdegrund för förvaltningen, ha gemensamma riktlinjer för hur fonderna redovisar uppfyllande av målet om föredömlig förvaltning samt anta gemensamma riktlinjer för placeringsverksamheten och vilka tillgångar som bör exkluderas ur AP-fonderna. arbetar med en ytterligare utredning av fondernas placeringsregler. Höjd pensionsålder kan påverka pensionssystemet och fondernas placeringsverksamhet. Pensionsgruppen lämnade in ett förslag om höjd pensionsålder. Förslaget innebär bland annat att lägsta åldern att ta ut den allmänna pensionen höjs från till (), samt att LAS-åldern skulle höjas från till till 2023. 36Dessa begränsningsregler innebär att av en AP-fonds tillgångar måste vara placerade i noterade tillgångar eller i onoterade aktier eller andra andelar i fastighetsbolag. en metod för livslängdsanpassad pensionsålder. En höjd pensionsålder skulle stärka pensionssystemet, vilket i förlängningen kan få konsekvenser för AP-fonderna. 4.Grundläggande utvärdering av Första AP- fonden I det här kapitlet presenteras resultaten från den grundläggande utvärderingen av Första AP-fondens verksamhet 2018. Den grundläggande utvärderingen fokuserar på att beskriva fondens förvaltningsmodell, nyckelhändelser 2018, den totala avkastningen och allokeringsförändringar, samt resultat från den aktiva förvaltningen . FÖRSTA AP-FONDENS FÖRVALTNINGSMODELL OCH Första AP-fonden är en av fem buffertfonder i det svenska inkomstpensionssystemet. Fonden använder ett avkastningsmål om genomsnittlig real avkastning efter kostnader , mätt över rullande tioårsperiod38. Första AP-fonden har inget separat avkastningsmål för sin aktiva förvaltning, utan ser den aktiva förvaltningen som en del av fondens strategi att skapa en hög totalavkastning till låg risk. består av Tillgångsallokering, , , Extern förvaltning, Strategi & ESG samt Alternativa investeringar (under VD:s ansvar).