prop · H70344 · 2019-11-21 00:00:00 — interna ansvarsfördelning innebär att rättskedjan inte hanteras samlat inom departementet. Det breda området med flera stora myndigheter gör dock att det behövs någon uppdelning. 23Intervju budget- och myndighetshandläggare, . Ansvaret innebär exempelvis att enheten läser regleringsbrev och lagstiftningsprodukter ur ett rättskedjeperspektiv under gemensam beredning. Intervju chefstjänsteman, . 24Enhetscheferna, de biträdande enhetscheferna, samt andra utsedda personer agerar som huvudman. 25På PO arbetar ca 15 personer med olika delar av styrningen av verksamhet, för finns en myndighetshandläggare, för Domstolar en myndighetshandläggare och en budgethandläggare och för Kriminalvården två myndighetshandläggare och en budgethandläggare. 26Ofta styrningen av en myndighet eller lagstiftningsfrågor som faller inom enhetens ansvar, men kan även vara andra sakfrågor. 27§§ 10 och 28 förordning 1996:1515 med instruktion för ; Intervju huvudman, 2019-01-08:1, 2019-01-08:2, . 28Dock samlades alla myndigheter under ett statsråd från det att dåvarande inrikesministern avgick fram till valet . Även huvudmannen för Kriminalvården ändrades 2017 från enhetschefen för till den biträdande enhetschefen. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 1 Struktur och ansvarsfördelning inom 2015–2017 Regeringen styr kollektivt, enskilda statsråd har inte för PO:s (L4) och (L5) områden, Vakar över styrningen av ansvarar för utveckling av arbetet i departementet. handläggning, inkl. att behövlig avstämning sker. Källa: föreskrifter om en arbetsordning för RKF 2018:13; Förordning (1996:1515) med instruktion för ; arbete med styrning av statliga myndigheter och verksamheter, PM , Fi/FSÖ. 2.1.2 Principer i de dokumenterade rutinerna och riktlinjerna finns det cirkulär och interna PM som styr hur myndighetsinstruktioner,29 regleringsbrev,30 budgetproposition,31 myndighetsdialoger32 och informella kontakter med myndigheterna33 ska och bör handläggas. Utöver detta finns även riktlinjer för hur styrningen av myndigheter bör hanteras generellt34 samt för uppföljning och analys av myndigheternas 29Regeringskansliet 2011, Handledning för myndigheterna instruktioner, PM , S/SFÖ. 30Regeringskansliet 2017, Anvisning för arbetet med regleringsbrev, Cirkulär nr Fi 2017:4. 31Regeringskansliet 2017, Budgetarbetet 2017, Cirkulär nr DI 2017:1. 32Regeringskansliet 2017, Cirkulär om den årliga myndighetsdialogen, Cirkulär nr Fi 2017:2. 33Regeringskansliet 2014, PM Styrning av de statliga myndigheterna och informella kontakter 34Regeringskansliet 2011, arbete med styrning av statliga myndigheter och verksamheter, PM , Fi/FSÖ. R I K S R E V I S I O N E N S T Y R N I N G E N A V R Ä T T S K E D J A N resultat.35 Det finns även rutiner för avstämning av frågor som berör flera enheter inom ett departement eller flera departement.36 Behovet av avstämning lyfts i samtliga av de styrande och vägledande dokumenten. I huvudsak handlar det om avstämningar inom , antingen vertikalt inom ett departement37 eller horisontellt mellan departement.38 Avseende den vertikala avstämningen fokuserar dokumenten på hur ärenden ska beredas internt, först på tjänstemannanivå och sedan med den politiska ledningen. Avstämningarna mellan departement handlar i huvudsak om gemensam beredning och delningsförfarandet, men också om underhandskontakter mellan handläggare vid behov. Vad gäller budgetprocessen läggs även fokus på kontakterna mellan sakdepartementen och Finansdepartementet.39 Gemensam beredning innebär att berörda departement och enheter ges tillfälle att lämna synpunkter på förslag till texter som håller på att arbetas fram. Rutinerna framhåller vikten av att gemensam beredning inleds i ”god tid” utan att närmare ange när den bör ske. Även hur den sker avgörs, enligt dessa dokument, från fall till fall, men huvudmannen ansvarar för att den görs. Delning sker senare i processen, främst av propositioner, författningar, svar på interpellationer och direktiv till kommittéer. Det innebär att ett förslag sänds till statsråden, statssekreterare och vissa andra anställda inom för granskning och synpunkter.40 Flera av de styrande och vägledande dokumenten lyfter fram vikten av att se till helhetsperspektiv på verksamheter i styrningen och att hänsyn bör tas till andra som kan påverkas av styrningen än myndigheten som den riktas till.41 Denna typ av 35Regeringskansliet 2014, Resultatanalys – ett stöd i regeringens uppföljning och styrning PM , Fi/BA. 36Dessa återfinns både i cirkulären (se exempelvis 2017, Anvisning för arbetet med regleringsbrev, Cirkulär nr Fi 2017:4), i arbetsordning (2018, föreskrifter om en arbetsordning för RKF 2018:13) och i separata dokument som hanterar just detta (se 2018, Samrådsformer i SB PM 2012:1 rev 2018 II). 37Regeringskansliet 2018, föreskrifter om en arbetsordning för RKF 2018:13. Se även exempelvis 2017, Cirkulär om den årliga myndighetsdialogen, Cirkulär nr Fi 2017:2.: som anger att avstämning med politisk ledning ska ske om vad som ska tas upp i dialogen samt mellan handläggare och huvudman om underlagen för dialogen. 38Se ex 2017, Anvisning för arbetet med regleringsbrev, Cirkulär nr Fi 2017:4. Här nämns att beredande enhet ska samråda med andra berörda enheter och departement samt att frågor som rör flera myndigheter bör skickas för kännedom till departementens budgetchefer, , även om det inte preciseras närmre när BUCH-kretsen ska involveras. 39Regeringskansliet 2017, Budgetarbetet 2017, Cirkulär nr DI 2017:1. 4015 § förordningen (1996:1515) med instruktion för . ; 2018, Samrådsformer i SB PM 2012:1 rev 2018 II. 41Se exempelvis 2014, Resultatanalys – ett stöd i regeringens uppföljning och styrning PM , Fi/BA, s. 3-6, 12; 2011, arbete med styrning av statliga myndigheter och verksamheter, PM , Fi/FSÖ; 2017, Anvisning för R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N frågor lyfts särskilt i förhållande till planering av uppdrag till myndigheterna och uppföljning av deras verksamheter. Innan ett uppdrag ges till en myndighet ska en helhetsbedömning göras som bland annat kan ta hänsyn till hur uppdraget skulle påverka andra myndigheter. För att säkerställa helhetsperspektiv avseende vilka styrsignaler som ges till en viss myndighet bör alla återrapporteringskrav och uppdrag listas i myndighetens regleringsbrev för att finnas samlat.42 Regeringen ska i regleringsbreven till myndigheterna bara be om den återrapportering som departementet har behov av.43 Resultaten och politikens inriktning som presenteras i budgetpropositionen ska presenteras på ett sådant sätt så att läsaren får en samlad bild av utgiftsområdet med fokus på verksamhetens och inte enskilda myndigheters resultat.44 Resultaten ska värderas i förhållande till målen och utgiftsutvecklingen samt ta hänsyn till både myndighetens arbete och omvärldsfaktorer, exempelvis hur flera myndigheter bidrar till ett gemensamt mål, och identifiera både brister och framgångsfaktorer. Handläggare och huvudmän ska löpande analysera myndigheternas resultat och i det involvera andra enheter och departement vid behov.45 2.1.3 Det praktiska arbetet Detta avsnitt redogör för de avstämningar som görs inom , dels generellt och dels i de två fall som har studerat närmare, samt för beredningen av budgeten för att ge en bild av hur de interna strukturerna fungerar i praktiken. Enligt uppgifter i intervjuer sker det kontinuerliga interna avstämningar på handläggarnivå inom departementet. Större frågor, såsom uppdrag som rör flera myndigheter, lyfts i vissa fall till budgetsamordningsfunktionen. Detta steg nämns dock inte i någon dokumenterad rutin eller riktlinje; eftersom de riktlinjer och rutiner som har tagit del av är gemensamma för hela tar de inte hänsyn till departementets interna organisation. Det innebär att avstämningar arbetet med regleringsbrev, Cirkulär nr Fi 2017:4, s. 9; 2017, Cirkulär om den årliga myndighetsdialogen, Cirkulär nr Fi 2017:2.; 2014, Resultatanalys – ett stöd i regeringens uppföljning och styrning PM , Fi/BA. 42Regeringskansliet 2017, Anvisning för arbetet med regleringsbrev, Cirkulär nr Fi 2017:4. har genom att jämföra en lista över diarieförda uppdrag med regleringsbreven kunnat se att fanns inte alla uppdrag listade i myndigheternas regleringsbrev. 43Regeringskansliet 2017, Anvisning för arbetet med regleringsbrev, Cirkulär nr Fi 2017:4; intervju ledningsstöd, . Behovet styrs ofta av en analys av myndighetens årsredovisning och vad myndigheten ska åstadkomma . 44Regeringskansliet 2017, Budgetarbetet 2017, Cirkulär nr DI 2017:1. 45Regeringskansliet 2014, Resultatanalys – ett stöd i regeringens uppföljning och styrning PM , Fi/BA. R I K S R E V I S I O N E N S T Y R N I N G E N A V R Ä T T S K E D J A N med exempelvis eller budgetsamordningsfunktionen inte framgår i dem. Det varierar hur täta kontakterna mellan handläggarna är, men enligt intervjuer förefaller PO och Å ha tätare kontakter med varandra än övriga. Det finns inga generella principer för hur handläggaren ska avgöra vilka som kan vara berörda. Ser handläggaren inte ett behov av kontakter med andra enheter eller departement sker heller inte sådana kontakter innan gemensam beredningen. I intervjuerna har det också sagts att budgetsamordningsfunktionen har ett myndighetsstyrarnätverk för myndighetshandläggare och huvudmän i vilket bland annat rättskedjan kan diskuteras. Nätverket träffas per termin. Enheterna har interna veckomöten både med hela enheterna och uppdelat efter sakområde.46 Mellan enheterna förekommer möten på vilka enhetscheferna respektive de biträdande enhetscheferna träffas regelbundet och huvudmännen vid behov.47 Arbetsordningen anger att det ska ske veckovisa avstämningar med dels chefstjänsteman och dels den politiska ledningen. Veckodragningarna är enhetsvisa, men medarbetare kan vid behov delta vid andra enheters dragningar.48 Medarbetare på departementet menar att det blir en naturlig avstämning avseende helhetsperspektiv när ärenden dras för chefstjänsteman eftersom chefstjänstemännen har bredare ansvarsområden än huvudmännen och handläggarna.49 ser dock en risk att ansvarsuppdelningen inom departementet gör att hela kedjan inte beaktas i dessa avstämningar. Avstämningar i de studerade fallen har inte kunnat se i den sparade dokumentationen att det har förekommit särskilda kontakter direkt mellan enheterna om satsningen på . Det har även bekräftats i intervjuer att PO och Å, som är de närmast berörda enheterna, inte har haft särskilda kontakter för att hantera satsningen och dess påverkan på myndigheterna. Däremot har de jobbat med frågan både separat och tillsamman med budgetsamordningsfunktionen och analysfunktionen.50 Enligt uppgift diskuterar man inom enheterna och på 46Intervju huvudman, 2019-01-08:1, 2019-01-08:2. 47Intervju budget- och myndighetshandläggare, , huvudman, 2019-01-08:2, huvudman, . Huvudmännen på PO har dock veckoavstämningar. 48Intervju huvudman, 2019-01-08:2. 49Intervju ledningsstöd, . 50PO har tagit fram olika kostnadsberäkningar för satsningarna samt gett uppdrag till (exempelvis Regeringen, Uppdrag till att redovisa hur polisverksamheten ska stärkas och utvecklas, Ju 2017/08662/PO 171109; Regeringen, Uppdrag till angående förbättrad arbetsmiljö och fler karriärvägar för polisanställda Ju2017/06645/PO 170817; Regeringen, Uppdrag till om åtgärder på kompetensförsörjningsområdet Ju2017/06177/PO 170720) och Å har enligt uppgift tagit hjälp av analysfunktionen och budgetsamordningsfunktionen för att se ärende- och anslagsutveckling för . Budgetsamordningsfunktionen har analyserat påverkan på övriga led i kedjan R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N chefstjänstemannanivå vilka konsekvenser som kan uppstå och när samt vilka underlag departementet behöver för att kunna avgöra det. Dessa diskussioner kopplar främst till ambitionen om 10 000 fler polisanställda.51 Departementet menar också att effekter på följande led i rättskedjan hanteras inom myndigheternas arbete med att ta fram gemensamma prognosrapporter över verksamhetsvolymerna i rättskedjan.52 Dessa rapporter går igenom påverkansfaktorer för varje myndighet, samt kort för kedjan, och in- och utflöde för varje myndighet. Statskontoret konstaterar dock att prognoserna har visat sig vara av begränsad nytta bland annat eftersom de brister i transparens, träffsäkerhet och vilka effekter de fångar.53 Den dokumentation som har tillhandahållit avseende flytten av ansvaret för transporter av frihetsberövade från till Kriminalvården ger en bild av hur problemen som uppstått i implementeringen har hanterats, men vilka avstämningar och överväganden som gjordes när frågan bereddes ursprungligen har inte kunnat följa.54 Departementet har försökt ge myndigheterna förutsättningar55 att lösa problemen som uppstått genom dialoger med och Kriminalvården (separat och gemensamt), genom att ha gemensamma interna möten,56 genom att ge och Kriminalvården uppdrag samt genom att ge en extern utredare i uppdrag att tillsammans med myndigheterna sätta upp principer för ansvarsfördelning. har inte kunnat bekräfta innehållet i mötena i den sparade dokumentationen. Det första uppdraget till myndigheterna, som gavs i deras respektive regleringsbrev , innebar att myndigheterna enskilt skulle redovisa vilka åtgärder de var för sig hade vidtagit för att få en fungerande transportorganisation . Det kan ses som ett tecken på bristande helhetsperspektiv i hanteringen av ärendet eftersom det inte torde ha främjat samarbete eller försök att nå en tillsammans med myndighets- och budgethandläggare samt analysfunktionen. Intervju huvudman, och 2019-01-08:2. 51Intervju chefstjänsteman, , huvudman, . 52Intervju chefstjänsteman, . Myndigheterna tar fram gemensamma prognoser över verksamhetsvolymen i rättskedjan på uppdrag från regeringen. 53Statskontoret 2019, Myndigheternas prognoser över flödet i brottmålsprocessen 2019:4, s. 7f, 14, 60–65. 54Frågan utreddes i SOU 2011:7, varpå regeringen gav Statskontoret i uppdrag att analysera och utvärdera konsekvenserna för Kriminalvården av förslagen, också detta 2011. Efter ett tillkännagivande från om att arbetet med att renodla Polisens arbetsuppgifter borde fortgå tog regeringen fram en proposition för att ändra ansvaret för transporter av frihetsberövade 2016, prop. 2016/17:57. Hur dokumenten bereddes inom har däremot inte gått att följa. 55Företrädare för departementet menar att departementet enbart ska ge förutsättningar, men att myndigheterna själva ska ansvara för att lösa problemen. Intervju chefstjänsteman, och . 56Frågan var svår att lösa internt eftersom enheterna var färgade av myndigheternas ståndpunkter. Intervju chefstjänsteman, . R I K S R E V I S I O N E N S T Y R N I N G E N A V R Ä T T S K E D J A N gemensam ståndpunkt mellan myndigheterna. Det konstateras även i en kommenterad dagordning från departementet inför ett möte med Kriminalvårdens generaldirektör att uppdraget inte förde berörda närmare en lösning.57 I det andra uppdraget, som gavs med redovisning , skulle myndigheterna i stället tillsammans redovisa hur de avser fördela ansvaret mellan sig vad gäller transporter av frihetsberövade.58 Budgetprocessen inleds med att handläggarna utifrån myndigheternas årsredovisningar, budgetunderlag och eventuella andra resultatanalyser tar fram utkast till ramberedning och texter till budgetpropositionen för sina respektive sakområden . Ramberedningen anger vilka prioriteringar och äskanden som departementet föreslår inför kommande budgetproposition.59 När det har varit två ansvariga statsråd har båda fått information om varandras områden, men fokus i deras respektive underlag har varit olika och anpassat efter deras respektive ansvarområden. I stort sett parallellt med att ramberedningen tas fram tar enheterna också fram utkast till texter till budgetpropositionen. Enheterna tar fram utkast för sina respektive områden och analysfunktionen tar även fram utkast för den del som behandlar flödet i rättskedjan. Sist tas texten om politikens inriktning fram, även denna av analysfunktionen utifrån information lämnad av enheterna. Texterna stäms av med respektive huvudman innan de lämnas till budgetsamordningsfunktionen som sätter samman dem till ett dokument. Enheterna stämmer ibland även av sina respektive prioriteringar i ramberedningen med respektive chefstjänsteman innan de lämnas till budgetsamordningsfunktionen. Budgetsamordningsfunktionen kontrollerar att det inte finns dubbleringar i texten, att texten hänger ihop, och kan i förhållande till texterna i budgetpropositionen även lämna synpunkter på sakinnehåll för att exempelvis säkerställa att resultatanalys och bedömning mot mål hänger ihop. I detta skede lämnar enheterna även eventuella synpunkter på varandras texter. Budgetsamordningsfunktionen stämmer av det samlade dokumentet med chefstjänstemännen, ofta gemensamt med samtliga chefstjänstemän. Efter detta stäms dokumentet av med den politiska ledningen innan det gemensambereds för att slutligen skickas till Statsrådsberedningen.60 Sammantaget sker alltså beredningen inledningsvis uppdelat per myndighet och enhet, för att sedan knytas ihop något när texterna sätts samman av 57Justitiedepartementet, Kommenterad dagordning inför kvartalsmöte med kriminalvården . 58Ju2018/05333/. 59Intervju huvudman, . 60Justitiedepartementet e-post, ; Intervju ledningsstöd, , chefstjänsteman, ; 2019, Faktagranskning av ; E-post , . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N budgetsamordningsfunktionen och till viss del analysfunktionen. De gemensamma möten som enligt uppgift hålls i samband med dragning på chefstjänstemannanivå kan skapa förutsättningar för att ha ett fortsatt helhetsperspektiv uppåt trots den uppdelade ansvarsfördelningen. har dock inte kunnat utläsa innehåll eller frekvens för dessa i den sparade dokumentationen. 2.1.4 Avstämningar med myndigheterna De dokumenterade rutinerna och riktlinjerna fokuserar som nämnts på interna kontaktvägar inom . Ett undantag är en promemoria med riktlinjer om informella kontakter som nästan uteslutande handlar om kontakter mellan och myndigheterna. Enligt denna bör informella kontakter finnas på ledningsnivå och handläggarnivå. Ansvarigt departement och berörd myndighet bör resonera om frekvens och former för kontakterna.61 Det varierar hur täta kontakter har med myndigheterna. Samtliga myndighetschefer har en årlig myndighetsdialog, generellt med ansvarig statssekreterare. Myndighetscheferna har dessutom regelbundna möten med departementet med olika intervall.62 Enheterna på departementet föreslår vad som ska prioriteras att ta upp under mötena.63 Även myndigheterna kan lyfta frågor som de vill diskutera. Möten kan exempelvis handla om ekonomi, kompetensförsörjning, regleringsbrev, budgetunderlag, årsredovisning och för tillfället aktuella frågor som rör myndighetens verksamhet och det operativa läget. Utöver detta förekommer kontakter på chefs- och handläggarnivå som kan vara både behovsstyrda och regelbundet återkommande.64 Samtliga myndigheter har en huvudsaklig ingång som vänder sig till och som förmedlar vidare kontakt inom myndigheten. Kontakterna kan handla om underhandsberedning inför beslut om regleringsbrev (myndigheterna får enligt uppgift alltid kommentera ett utkast till regleringsbrev innan det beslutas65) eller uppdrag, ren information till myndigheterna eller om att information, i huvudsak 61Regeringskansliet 2014, PM Styrning av de statliga myndigheterna och informella kontakter 62För sker dessa , för tertialvis och för Kriminalvården kvartalsvis. generaldirektör träffar statssekreterare ca och huvudmannen var tredje till . 63För som har en omfattande verksamhet hinner man inte gå igenom alla frågor vid den årliga dialogen. PO föreslår därför en prio-ordning på de frågor som bör diskuteras. Chefstjänstemannen och den politiska ledningen får se totallistan för att kunna göra en bedömning av prioriteringen. Intervju huvudman, . 64Exempelvis förekommer för (stabsrådet, överåklagaren för samordning och analys och ekonomidirektören) återkommande arbetsmöten med huvudman och myndighetshandläggare (intervju huvudman, 2019-01-08:2) och medarbetare från GD-stab har möten med departementets myndighets- och budgethandläggare (intervju GD-stab, ). 65Intervju ledningsstöd, . R I K S R E V I S I O N E N S T Y R N I N G E N A V R Ä T T S K E D J A N statistik, begärs från myndigheterna.66 Normalt sett träffar departementet myndigheterna var för sig, men i vissa sammanhang träffar man flera myndigheter , till exempel avseende flytten av ansvaret för transporter av frihetsberövade från till Kriminalvården och utvecklingen av rättsväsendets informationsförsörjning (RIF).67 Utöver dessa stående möten informeras myndigheterna via remisser och delningar inför regeringsbeslut. Myndighetshandläggarna på departementet har också generellt täta kontakter med myndigheterna, för de större myndigheterna ofta dagliga kontakter. Chefstjänstemännen brukar träffa cheferna för myndigheterna under sina respektive ansvarområden enskilt och kan även ha telefonkontakt däremellan. I dessa kontakter kan man även diskutera myndighetens förhållande till andra myndigheter och myndighetens behov av att departementet tar upp en viss fråga med en annan myndighet.68 Mötena och de löpande kontakterna ska inte ge formell styrning, men kan ändå indikera vad regeringen anser är viktigt, varför ett kedjeperspektiv kan vara relevant i dem. Kontakterna med myndigheterna är inte dokumenterade mer än genom dagordningar, i vissa fall kommenterade sådana, varför inte kan bedöma omfattningen av kedjeperspektiv i diskussionerna. Strukturerna för kontakterna tycks tillgodose informationsutbyte mellan och de enskilda myndigheterna, medan de i begränsad omfattning möjliggör ett bredare perspektiv då de i huvudsak bygger på separata kontakter med de enskilda myndigheterna. Myndigheternas samverkan och informationsutbyte bör underlätta ett kedjeperspektiv i myndigheternas respektive planering och förståelse för varandras planering och agerande. För att uppnå detta bör myndigheternas respektive rutiner för styrning, budgetering och planering enligt 66Intervju och stabsfunktion, ; Intervju Kriminalvården ledningsstöd och ekonomi, , chefer kärnverksamhet, ; Intervju GD-stab, ; Intervju verksamhetsstyrning och analys samt beredningsenheten, , Intervju , ; Intervju myndighets- och budgethandläggare, . 67Intervju chefstjänsteman, ; Intervju , ; Intervju , . Statskontoret har påtalat att gemensamma myndighetsdialoger kan vara ett bra komplement till de separata årliga myndighetsdialogerna. Statskontoret menar att för att få till stånd en sammanhållen styrning som tar hänsyn till ett helhetsperspektiv behöver regeringen och uppmärksamma gränssnitten mellan myndigheterna för att främja samverkan och koordinering dem emellan. Detta kan exempelvis innebära att genomför gemensamma myndighetsdialoger med flera myndigheter som ett komplement till den årliga myndighetsdialogen. Statskontoret 2016, Utvecklad styrning – om sammanhållning och tillit i förvaltningen 2016:26, s. 24, 27f. 68Intervju huvudman, 2019-01-08:2, chefstjänsteman, . 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N underlätta samverkan, och den centrala samverkan mellan myndigheterna bör inkludera aspekter som rör strategisk planering. 2.2.1 Rutiner för styrning, budgetering och planering Myndigheterna har ett årligt budgetarbete som inkluderar att genom ett budgetunderlag äska medel från regeringen och sedan fördela tilldelade medel internt. och Kriminalvården har skriftliga rutiner för detta arbete, medan inte har det. har en översikt över vilken enhet som ansvarar budgetering planering och återrapportering.