prop · H60395 · 2019-04-09 00:00:00 — Den föreslagna ändringen ger en möjlighet till tillträde för de ovanliga fall då markägaren motsätter sig att en miljöskada avhjälps trots att området har prioriterats för statliga bidrag. Bestämmelsen aktualiserar därför det skydd för egendom som gäller enligt 2 kap. 15 § regeringsformen, artikel 17 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna (EU-stad- gan) och artikel 1 i första tilläggsprotokollet till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). Bestämmelsen i 2 kap. 15 § regeringsformen ger skydd mot bland annat ingrepp som innebär att det allmänna inskränker användningen av enskildas mark och byggnader. En sådan rådighetsinskränkning är tillåten enligt regeringsformen bara om den görs för att tillgodose angelägna allmänna intressen. Den närmare innebörden av uttrycket allmänna intressen är inte möjligt att beskriva i detalj men det handlar ofta om sådana ingrepp som är motiverade med hänsyn till intresset av att kunna tillgodose allmänhetens berättigande krav på en god miljö och möjligheterna att kunna bevara och skydda områden som är av särskild betydelse från naturvårdssynpunkt. I praktiken blir det ofta fråga om att göra en proportionalitetsbedömning när det avgörs vad som är ett angeläget allmänt intresse. Vad som är ett angeläget allmänt intresse måste till slut i viss mån också bli föremål för en politisk värdering där hänsyn tas till vad som är godtagbart från rättssäkerhetssynpunkt i ett modernt och demokratiskt samhälle, se propositionen Inkorporering av och andra fri- och rättighetsfrågor (prop. 1993/94:117 s. 48). Även artikel 17 i EU-stadgan och artikel 1 i första tilläggsprotokollet till bygger på att det görs en avvägning mellan allmänna och enskilda intressen samt att en rimlig balans uppnås däremellan. Om någon reglering inte kommer till stånd skulle en kommun eller en myndighet som har utsetts till huvudman inte kunna avhjälpa en miljöskada inom områden som har prioriterats för efterbehandling om markägaren motsätter sig åtgärden. Det övergripande syftet med efterbehandling av förorenade områden är att minska riskerna för människors hälsa och miljön. Arbetet är en viktig del för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö, men även andra miljökvalitetsmål. Att avhjälpa en miljöskada är alltså av starkt allmänt intresse som väger tungt vid en proportionalitetsbedömning. Bestämmelsen förväntas tillämpas endast i begränsad omfattning. För kommuner och myndigheter som genomför efterbehandling medför förslaget endast fördelar genom förbättrade möjligheter till tillträde. För ägare till sådana fastigheter som har prioriterats eller kan komma att prioriteras för efterbehandling och som motsätter sig sådan innebär förslaget en rådighetsinskränkning. I 28 kap. 6 § finns en aktsamhetsregel som är gemensam för bestämmelserna om tillträde. Undersökningar och andra åtgärder ska utföras så att minsta skada och intrång orsakas och tillträde till bostäder är begränsad med hänsyn till det särskilda integritetsintrång som ett sådant tillträde innebär. Vidare följer av 28 kap. 5 § att det är som prövar frågan om tillträde. Det innebär att förvaltningslagens (2017:900) regler för handläggning av förvaltningsärenden blir tillämpliga. Bland annat ska den som berörs av tillträdet beredas tillfälle att yttra sig och prövningsmyndigheten ska enligt 5 § tredje stycket förvaltningslagen göra en proportionalitetsbedömning (se prop. 2016/17:180 s. 60 f.). Det innebär att en åtgärd endast får vidtas om den är nödvändig, lämplig och proportionerlig. Sammanfattningsvis är bedömningen att den marginella utökning av tvångsingreppen i 28 kap. som föreslås är förenlig med egendomsskyddet i 2 kap. 15 § första stycket regeringsformen, artikel 17 i EU-stadgan och artikel 1 i första tilläggsprotokollet till . Sveriges sjöterritorium och maritima zoner Konsekvenserna av att vattendistrikten avgränsas genom avgränsningslinjer som framgår av bilaga 6 till lagen (2017:1272) om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner i stället för baslinjer enligt den upphävda lagen (1966:374) om Sveriges sjöterritorium har redan bedömts i lagstiftningsärendet om den nya lagen om Sveriges sjöterritorium (prop. 2016/17:215). 9.1Förslaget till lag om ändring i 2 § Bestämmelserna i denna balk om hushållning med mark- och vattenområden, tillstånd, anmälan och tillåtlighet ska i fråga om geologisk lagring av koldioxid tillämpas även på kontinentalsockel utanför territorialgränsen. Ytterligare bestämmelser om balkens tillämpning utanför territorialgränsen finns i 7 kap. 32 §, 10 kap. 18 a § och 15 kap. 27 § samt i lagen (1966:314) om kontinentalsockeln och i lagen (1992:1140) om ekonomiska zon. Paragrafens första stycke innehåller bestämmelser om tillämpningsområde utanför gränser i fråga om geologisk lagring av koldioxid. Andra stycket innehåller en upplysning om att det finns ytterligare bestämmelser om tillämpning utanför gränser i balken och i annan lagstiftning. Det nya i bestämmelsen är att en hänvisning till den nya 10 kap. 18 a § har lagts till. Genom den nya hänvisningen upplyses det om att ska tillämpas även i ekonomiska zon i fråga om allvarliga miljöskador på ett vattenområde eller grundvatten. Övervägandena finns i avsnitt 4. 13 § För förvaltningen av kvaliteten på vattenmiljön ska landområden och kustvattenområden delas in i 1.Bottenvikens vattendistrikt: det landområde från vilket all ytvattenavrinning sker direkt till eller i avrinningsområden som mynnar i , 2.Bottenhavets vattendistrikt: det landområde från vilket all ytvattenavrinning sker direkt till eller i avrinningsområden som mynnar i , 3.Norra vattendistrikt: det landområde från vilket all ytvattenavrinning sker direkt till eller i avrinningsområden som mynnar i södra eller norra , 4.Södra vattendistrikt: det landområde från vilket all ytvattenavrinning sker direkt till eller i avrinningsområden som mynnar i västra , östra , , eller , och 5.Västerhavets vattendistrikt: det landområde från vilket all ytvattenavrinning sker direkt till eller i avrinningsområden som mynnar i . I varje vattendistrikt ingår anslutande grundvatten och anslutande kustvatten ut till de särskilda avgränsningslinjer, en nautisk mil räknat från baslinjerna, som framgår av bilaga 6 till lagen (2017:1272) om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner. Med avrinningsområde avses ett landområde från vilket all ytvattenavrinning strömmar till havet genom ett enda utlopp eller delta. Ytvatten, grundvatten, kustvatten och landområden vid kusten som inte kan hänföras till ett visst avrinningsområde ska hänföras till det vattendistrikt som är närmast eller lämpligast. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om gränsdragningen mellan vattendistrikten. Vid gränsdragningen får ett enskilt avrinningsområde hänföras till annat vattendistrikt än vad som följer av första Prop. 2018/19:95 stycket, om det är lämpligt med hänsyn till förvaltningsarbetet. I paragrafen beskrivs indelning i vattendistrikt. Ändringen i andra stycket innebär att hänvisningen till baslinjer enligt den upphävda lagen (1966:374) om Sveriges sjöterritorium ersätts av en hänvisning till de avgränsningslinjer som framgår av bilaga 6 till lagen (2017:1272) om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner. Lagen om Sveriges sjöterritorium har ersatts av lagen om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner (prop. 2016/17:215, bet. 2017/18:UU7, rskr. 2017/18:49). Första och fjärde styckena moderniseras språkligt. I femte stycket, som tidigare hade beteckningen 5 kap. 10 § fjärde stycket, görs en språklig ändring för att tydliggöra att bestämmelsen är en upplysningsbestämmelse (se propositionen Förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön, prop. 2003/04:2 s. 26 och 35), det vill säga en upplysning om att regeringen enligt 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela verkställighetsföreskrifter eller föreskrifter med stöd av restkompetensen. Ingen ändring i sak är avsedd. Övervägandena finns i avsnitt 6. 18 a § I fråga om sådana allvarliga miljöskador som avses i 1 § andra stycket 2 ska bestämmelserna i denna balk tillämpas även i ekonomiska zon. Paragrafen är ny och innebär att ska tillämpas även i ekonomiska zon i fråga om allvarliga miljöskador på ett vattenområde eller grundvatten i zonen. För sådana miljöskador ska alltså de bestämmelser i 10 kap. som handlar om allvarliga miljöskador, men även till exempel den bevisbörderegel som finns i 2 kap. 1 § tillämpas även i ekonomiska zon. Den som bedriver eller har bedrivit en verksamhet eller vidtagit en åtgärd som har bidragit till en allvarlig miljöskada på ett vattenområde eller grundvatten i ekonomiska zon är alltså ansvarig för att avhjälpa skadan enligt 10 kap. Bestämmelsens placering i kapitlet följer Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 4. 5 § får besluta att den som på en fastighet, byggnad eller anläggning ska vidta en åtgärd för att enligt 10 kap. avhjälpa en miljöskada ska ha rätt till tillträde till fastigheten, byggnaden eller anläggningen . Den som utför åtgärden ska betala ersättning för skada och intrång om inte fastighetsägaren eller innehavaren av särskild rätt själv har kostnadsansvar för åtgärden. Talan om ersättning ska väckas vid mark- och miljödomstolen. I paragrafen ges ett rättsligt stöd för att tvångsvis genomföra åtgärder för att avhjälpa en miljöskada. Första stycket ändras så att kravet på att det ska finnas en skyldighet enligt 10 kap. att vidta en åtgärd för att avhjälpa en miljöskada tas bort. I stället används uttrycket ”ska vidta en åtgärd”. Ändringen innebär att tillträdesrätten är knuten till att den som begär tillträde har en skyldighet att avhjälpa en miljöskada enligt ansvarsbestämmelserna i 2018/19:95 10 kap. Det är fortfarande som ska fatta ett beslut om tillträde. Genom ändringen kan en kommun eller en myndighet som har utsetts att vara huvudman för att avhjälpa en föroreningsskada ges rätt att vidta åtgärder på en fastighet, byggnad eller anläggning som tillhör någon annan. Det är alltså fråga om sådana fall där avhjälpande ska genomföras enligt bestämmelserna i förordningen (2004:100) om avhjälpande av föroreningsskador och statligt stöd för sådant avhjälpande. Det ska även fortsättningsvis vara möjligt för att besluta om tillträde för den som har en skyldighet enligt 10 kap. att avhjälpa en miljöskada. Innebörden av ordet avhjälpande förklaras i 10 kap. 1 § tredje stycket. Där framgår att åtgärder som ska vidtas innefattar såväl undersökning som efterbehandling. Bestämmelsen moderniseras också språkligt. Övervägandena finns i avsnitt 5. 9.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:1140) om ekonomiska zon 3 § Till skydd för den miljön finns det också bestämmelser om 1.geologisk lagring av koldioxid i 1 kap. 2 § och 4 kap. 9 § , 2.särskilda skyddade naturområden i 7 kap. 27–30 och 32 §§ , 3.allvarliga miljöskador i 10 kap. 18 a § , 4. dumpning i 15 kap. 27–29 §§ , 5. föroreningar från fartyg i lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg, och 6. hantering och kontroll av fartygs barlastvatten och sediment från sådant vatten i barlastvattenlagen (2009:1165). I paragrafen upplyses det om de bestämmelser till skydd för den miljön som finns i andra lagar. Uppräkningen kompletteras i en ny tredje punkt med en hänvisning till den nya bestämmelsen i 10 kap. 18 a § som innebär att ska tillämpas även i ekonomiska zon i fråga om allvarliga miljöskador på ett vattenområde eller grundvatten i zonen. Nuvarande punkt 3–5 omnumreras. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 4. I promemorian föreslås ändringar i för att förbättra genomförandet av miljöansvarsdirektivet (och rådets direktiv /35/EG av om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador). De föreslagna ändringarna innebär att bestämmelser om allvarliga miljöskador även ska tillämpas i ekonomiska zon. Det föreslås även en ändring i tillträdesbestämmelserna i 28 kap. . Ändringen innebär att en kommun eller en myndighet som ska genomföra efterbehandling i egenskap av huvudman enligt förordningen (2004:100) om avhjälpande av föroreningsskador och statligt stöd för sådant avhjälpande kan ges tillträde till en fastighet, byggnad eller anläggning för att vidta åtgärderna. Det görs också en hänvisning till den nya lagen (2017:1272) om Sveriges sjöterritorium och maritima zoner och en redaktionell ändring i 5 kap. . 2018/19:95 Bilaga 2 Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 1 kap. 2 §, 5 kap. 13 § och 28 kap. 5 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 10 kap. 22 §, och närmast före 10 kap. 22 § en ny rubrik av följande lydelse. Bestämmelserna i denna balk om hushållning med mark- och vattenområden, tillstånd, anmälan och tillåtlighet ska i fråga om geologisk lagring av koldioxid tillämpas även på kontinentalsockel utanför terri- Ytterligare bestämmelser om bal- Ytterligare bestämmelser om bal- kens tillämpning utanför territorial- kens tillämpning utanför territorial- gränsen finns i 7 kap. 32 § och gränsen finns i 7 kap. 32 §, 10 kap. 15 kap. 27 § samt i lagen (1966:314) 22 § och 15 kap. 27 § samt i lagen om kontinentalsockeln och i lagen (1966:314) om kontinentalsockeln (1992:1140) om ekonomi- och i lagen (1992:1140) om Sveri- ges ekonomiska zon. För förvaltningen av kvaliteten på För förvaltningen av kvaliteten på 1.Bottenvikens vattendistrikt: det landområde från vilket all ytvattenavrinning sker direkt till eller i avrinningsområden som mynnar i , 2.Bottenhavets vattendistrikt: det landområde från vilket all ytvattenavrinning sker direkt till eller i avrinningsområden som mynnar i , 3.Norra vattendistrikt: det landområde från vilket all ytvattenavrinning sker direkt till eller i avrinningsområden som mynnar i södra eller norra , 4.Södra vattendistrikt: det landområde från vilket all ytvattenavrinning sker direkt till eller i avrinningsområden som mynnar i västra , östra , , eller , och 1Senaste lydelse 2016:782. 2Paragrafen fick sin nuvarande beteckning genom 2018:1407. vattendistrikt: det landområde från vilket all ytvattenav- rinning sker direkt till eller i avrinningsområden som mynnar i Väster- I varje vattendistrikt ingår det an- I varje vattendistrikt ingår anslu- slutande grundvattnet och det an- tande grundvatten och anslutande slutande kustvattenområdet ut till kustvatten ut till de särskilda av- en nautisk mil utanför den baslinje gränsningslinjer, en nautisk mil som avses i lagen (1966:374) om räknat från baslinjerna, som fram- går av bilaga 6 till lagen (2017:1272) Med avrinningsområde avses ett landområde från vilket all ytvattenav- rinning strömmar till havet genom ett enda utlopp eller delta. Ytvatten, grundvatten, kustvatten Ytvatten, grundvatten, kustvatten och landområden vid kusten som och landområden vid kusten som inte kan hänföras till ett visst av- inte kan hänföras till ett visst av- rinningsområde skall hänföras till det vattendistrikt som är närmast det vattendistrikt som är närmast om gränsdragningen mellan vatten- 8 kap. 7 § regeringsformen medde- la föreskrifter om gränsdragningen ett enskilt avrinningsområde hänfö- ras till annat vattendistrikt än vad dragningen får ett enskilt av- som följer av första stycket, om det rinningsområde hänföras till annat är lämpligt med hänsyn till förvalt- vattendistrikt än vad som följer av första stycket, om det är lämpligt med hänsyn till förvaltningsarbetet. Allvarliga miljöskador i ekonomiska zon Ifråga om sådana allvarliga miljöskador som avses i 1 § andra stycket 2 ska bestämmelserna i denna balk tillämpas även i ekonomiska zon. får besluta om tillträde till en fastighet, en byggnad eller en anläggning, om någon annan än den som äger eller innehar den är skyldig enligt får besluta att den som på en fastighet, byggnad eller anläggning ska vidta en åtgärd för att enligt 10 kap. avhjälpa en miljöskada ska ha rätt till tillträde till 3 Senaste lydelse 2010:923. 2018/19:95 Bilaga 2 10 kap. att där vidta en åtgärd för att avhjälpa en miljöskada. Den som utför åtgärden skall betala ersättning för skada och intrång om inte fastighetsägaren eller innehavaren av särskild rätt själv har kostnadsansvar för åtgärden. Talan om ersättning skall väckas vid mark- och miljödomstol. fastigheten, byggnaden eller anläggningen . Den som utför åtgärden ska betala ersättning för skada och intrång om inte fastighetsägaren eller innehavaren av särskild rätt själv har kostnadsansvar för åtgärden. Talan om ersättning ska väckas vid mark- och miljödomstol. Denna lag träder i kraft . Yttrande har kommit in från kommun, kommun, Försvarsmakten, , Havs- och vattenmyndigheten, Kammarkollegiet , , kommun, , , Lantmäteriet, , kommun, länsstyrelserna i , , , (även vattenmyndighet), , , , , , (även vattenmyndighet), (även vattenmyndighet), och , Matfiskodlarna, för samhällsskydd och beredskap, , , , kommun, , , kommun, , , Svensk Sjöfart, , geologiska undersökning, Kommuner och Landsting, , , Transportstyrelsen, kommun, kommun, kommun, kommun och Svar har inte kommit in från kommun, kommun, Fiskekommunerna, , kommun, ganäs kommun, IVL , , , Maritimt forum, , kommun , , kommun, kommun, , norra , , kommun, SWEMARC, Svensk skaldjursodling producentorganisation, Svenskt näringsliv, Vattenbrukscentrum Norr, Vattenbrukscentrum Ost, Världsnaturfonden WWF, Ystads kommun, kommun och . 2018/19:95 Bilaga 4 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs1 i fråga om dels att 1 kap. 2 §, 5 kap. 13 § och 28 kap. 5 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 10 kap. 22 §, och närmast före 10 kap. 22 § en ny rubrik av följande lydelse. Bestämmelserna i denna balk om hushållning med mark- och vattenområden, tillstånd, anmälan och tillåtlighet ska i fråga om geologisk lagring av koldioxid tillämpas även på kontinentalsockel utanför territorial- Ytterligare bestämmelser om bal- Ytterligare bestämmelser om bal- kens tillämpning utanför territorial- kens tillämpning utanför territorial- gränsen finns i 7 kap. 32 § och gränsen finns i 7 kap. 32 §, 10 kap. 15 kap. 27 § samt i lagen (1966:314) 22 § och 15 kap. 27 § samt i lagen om kontinentalsockeln och i lagen (1966:314) om kontinentalsockeln (1992:1140) om ekonomi- och i lagen (1992:1140) om Sveri- ges ekonomiska zon. För förvaltningen av kvaliteten på För förvaltningen av kvaliteten på råden och kustvattenområden delas råden och kustvattenområden delas 1.Bottenvikens vattendistrikt: det landområde från vilket all ytvattenavrinning sker direkt till eller i avrinningsområden som mynnar i , 2.Bottenhavets vattendistrikt: det landområde från vilket all ytvattenavrinning sker direkt till eller i avrinningsområden som mynnar i , 1Jfr och rådets direktiv /35/EG av om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador, i lydelsen enligt och rådets direktiv /30/EU. 2 Senaste lydelse 2016:782. 3 Paragrafen fick sin nuvarande beteckning genom 2018:1407. Norra vattendistrikt: det landområde från vilket all yt- vattenavrinning sker direkt till eller i avrinningsområden som mynnar i södra eller norra , 4.Södra vattendistrikt: det landområde från vilket all ytvattenavrinning sker direkt till eller i avrinningsområden som mynnar i västra , östra , , eller , och 5.Västerhavets vattendistrikt: det landområde från vilket all ytvattenavrinning sker direkt till eller i avrinningsområden som mynnar i . I varje vattendistrikt ingår det an- I varje vattendistrikt ingår anslu- slutande grundvattnet och det an- tande grundvatten och anslutande slutande kustvattenområdet ut till kustvatten ut till de särskilda av- en nautisk mil utanför den baslinje gränsningslinjer, en nautisk mil räk- som avses i lagen (1966:374) om nat från baslinjerna, som framgår av bilaga 6 till lagen (2017:1272) om Sveriges sjöterritorium och Med avrinningsområde avses ett landområde från vilket all ytvattenavrinning strömmar till havet genom ett enda utlopp eller delta. Ytvatten, grundvatten, kustvatten Ytvatten, grundvatten, kustvatten och landområden vid kusten som och landområden vid kusten som inte kan hänföras till ett visst avrin- inte kan hänföras till ett visst avrin- ningsområde skall hänföras till det ningsområde ska hänföras till det vattendistrikt som är närmast eller vattendistrikt som är närmast eller Regeringen kan med stöd av om gränsdragningen mellan vatten- 8 kap. 7 § regeringsformen medde- la föreskrifter om gränsdragningen ett enskilt avrinningsområde hänfö- ras till annat vattendistrikt än vad dragningen får ett enskilt avrinnings- som följer av första stycket, om det område hänföras till annat vatten- är lämpligt med hänsyn till förvalt- distrikt än vad som följer av första stycket, om det är lämpligt med hän- syn till förvaltningsarbetet. Allvarliga miljöskador i ekonomiska zon Ifråga om sådana allvarliga miljöskador som avses i 1 § andra stycket 2 ska bestämmelserna i denna balk tillämpas även i ekonomiska zon. 2018/19:95 Bilaga 4 får besluta om tillträde till en fastighet, en byggnad eller en anläggning, om någon annan än den som äger eller innehar den är skyldig enligt 10 kap. att där vidta en åtgärd för att avhjälpa en miljöskada. Den som utför åtgärden skall betala ersättning för skada och intrång om inte fastighetsägaren eller innehavaren av särskild rätt själv har kostnadsansvar för åtgärden. Talan om ersättning skall väckas vid mark- och miljödomstol. får besluta att den som på en fastighet, byggnad eller anläggning ska vidta en åtgärd för att enligt 10 kap. avhjälpa en miljöskada ska ha rätt till tillträde till fastigheten, byggnaden eller anläggningen . Den som utför åtgärden ska betala ersättning för skada och intrång om inte fastighetsägaren eller innehavaren av särskild rätt själv har kostnadsansvar för åtgärden. Talan om ersättning ska väckas vid mark- och miljödomstolen. Denna lag träder i kraft . 4Senaste lydelse 2010:923. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitie- Ansvar för miljöskador i ekonomiska zon Enligt en lagrådsremiss har regeringen (Miljö- och ) beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i . Förslaget har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunnige Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: I lagrådsremissen föreslås ändringar i , vilka innebär bl.a. att balkens bestämmelser ska tillämpas i fråga om allvarliga miljöskador i Bakgrunden till förslaget i den delen är den granskning Europeiska kommissionen gjort av genomförande av offshoredirektivet i den del det avser ändringen i miljöansvarsdirektivet. Genom den nya 10 kap. 22 § görs bestämmelserna i tillämp- liga även i ekonomiska zon i fråga om allvarliga miljöskador enligt 10 kap. 1 § andra stycket 2. Den nya paragrafen föregås av en ny rubrik Allvarliga miljöskador i ekonomiska zon. Paragrafen bör inte placeras sist i kapitlet, efter bestämmelser om undan- tag och ansvarsbegränsningar (19 och 20 §§) och bemyndiganden (21 §). För att paragrafen ska bättre passa in i kapitlets struktur föreslår Lagrådet att den jämte den nya rubriken placeras efter 18 §, som en ny 18 a §. är tillämplig endast på svenskt territorium. kan tillämpningsområdet sträcka sig utanför detta territorium, vilket kan följa av balkens egna regler eller av annan lag. 1 kap. 2 § andra stycket innehåller en upplysning om att bestämmelser om balkens tillämpning utanför territorialgränsen finns i bl.a. lagen om eko- Detta andra stycke ska nu tillföras en upplysning om den nya 10 kap. 22 § (10 kap. 18 a § enligt Lagrådets förslag). Bestämmelserna i 10 § lagen om ekonomiska zon föregås av I första stycket anges bl.a. att tillämp- ningen av lagen inte får medföra någon inskränkning av de enligt folk- rätten gällande rättigheterna till fri sjöfart i den ekonomiska zonen m.m. I andra stycket anges att detsamma gäller i fråga om bl.a. tillämpningen av de bestämmelser i som anges i 3 § i lagen. finns en uppräkning i punkterna 1–5 av bestämmelser i och annan lagstiftning som ska tillämpas till skydd för den miljön. 2018/19:95 Bilaga 5