prop · H603101 · 2019-04-15 00:00:00 — Minskningen beror på att EKN bedömer riskerna som lägre. Lån i svenska kronor Real skuld i svenska kronor Säkerheter i svenska kronor Eliminering, myndigheters innehav av I definition av den svenska statsskulden ingår de låneinstrument som använder i sin finansiering av statens lånebehov (se Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). Lån i svenska kronor redovisas till nominellt slutvärde, dvs. de marknadsvärderas inte med hänsyn till förändringar i marknadsräntorna. I årsredovisningen för staten används definition av statsskulden minskad med elimineringar av de statliga myndigheternas innehav av statliga obligationer. Det är endast ett fåtal myndigheter som har statsobligationer. Kärnavfallsfondens innehav var och innehav för Insättnings- garantifonden var värderade till nominellt värde samt upplupen inflationskompensation. Lån i utländsk valuta Obligationer m.m. i utländsk valuta Säkerheter i utländsk valuta Lån i utländsk valuta upptas i balansräkningen till sitt aktuella värde, dvs. de räknas om till de S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 valutakurser som gällde på bokslutsdagen. De redovisade lånen i utländsk valuta ökade med . Lån i svenska kronor Lån i utländsk valuta Statsskulden har totalt minskat med jämfört med . Statens budgetsaldo var ett överskott på , vilket innebär ett minskat lånebehov. Lån i form av statsskuldsväxlar svarar för den största minskningen med . Dessutom har likviditetsförvaltnings- instrument minskat med . Den största ökningen gäller nominella stats- Långfristiga skulder vid sidan av statsskulden förekommer endast hos ett litet antal statliga myndigheter, förutom de lån i som är interna i staten och därför elimineras i årsredovisningen för staten. redovisar en betalningsutfästelse till med och därutöver innehållna garantibelopp på . redovisar skulder knutna till terminskontrakt hos Statens internbank med . Valutavärderingen avgör om terminskontrakten klassificeras som en skuld eller som en tillgång. redovisades de som en tillgång vilket förklarar ökningen av S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Därutöver redovisar skulder knutna till tillgångar som övertogs från affärsverket i samband med att affärsverket upphörde. har en långfristig skuld till den europeiska organisationen , som arbetar med flygtrafikledning och flygsäkerhets- frågor, om samt skulder för finansiell leasing. Myndigheten för samhällsskydd och Leverantörsskulder är skulder som uppkommer vid köp av varor och tjänster. Posten kan variera mycket på grund av skuldernas kortfristiga karaktär. Övriga skulder minskade med till . De största förändring- arna är den minskade effekten av Riksgälds- kontorets affärsdagsredovisning på , ökningen av kontoöverskott på skatte- konto hos på samt att skuld för EU-avgiften minskade med . Vid affärsdagsredovisning uppstår en skuld när ett avtal om köp av värdepapper ingås, som sedan nollställs när betalningen görs. Det är normalt att det är stora fluktuationer i effekten av affärsdagsredovisningen. Mot- svarande effekt förekommer på fordringssidan i samband med försäljning av värdepapper, se not 35 Övriga kortfristiga fordringar. skuld till premiepensions- systemet består huvudsakligen av inbetalda ålderspensionsavgifter som övergångsvis har placerats på konto i för finansiering av framtida pensioner. Medel för EU-avgiften består av medel som har satts in på konto i , men som ännu inte har rekvirerats av kommissionen och betalats från statens centralkonto i . Beloppet varierar beroende på aktuella likviditetsbehov. En del av skuld för konto- överskott på skattekonto utgörs av skatte- betalares kompletteringsinbetalningar för att täcka den slutliga skatten, vilken avräknas först . En annan del är oreglerade skulder avseende överskjutande ingående mervärdesskatt eller andra återbetalningar som inte hunnit göras per balansdagen. redovisar en skuld för innehållen skatt på pensionsförmåner. Skulderna hos består av skatt på sjuk- penning, sjuk- och aktivitetsersättning, föräldra- penning m.fl. skattepliktiga socialförsäkrings- förmåner. övriga kortfristiga skulder består främst av en skuld till apoteks- aktörer avseende den läkemedelsförmån som E- hälsomyndigheten har i uppdrag att förmedla till apoteksaktörer. Svenska kraftnäts övriga skulder består främst av skuldförda kapacitetsavgifter. Depositioner består bl.a. av indrivna medel hos och av hyror som privatpersoner deponerat hos länsstyrelserna i samband med tvist med fastighetsägare. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 ökning beror till största delen på ett enskilt ärende om avseende kvarstadsbelagd egendom. Av Länsstyrelsernas depositioner finns hos i . depositioner är i huvudsak ställda säkerheter för kredittillstånd för tullärenden och liknande kontanta säkerheter i uppbördsverksamheten. Förskott från uppdragsgivare och kunder Uppdragsgivare och kunder lämnar medel till myndigheter i förskott för finansiering av större projekt, t.ex. infrastrukturprojekt eller forsknings- och utvecklingsprojekt. Dessa projekt pågår och arbetet är ännu inte avslutat eller projektet slutavräknat. Myndigheterna redovisar medlen som förskott från uppdragsgivare och kunder. Förskott från kunder kan även avse förskott i samband med pågående försäljning. förskott består av handpenning från kommun vid försäljning av fastighet. svenska kraftnäts förskott består av avtal med kunder inom optoverksamheten, dvs. infrastruktur för tele- och data- kommunikation. redovisar intäkten i takt med att tjänsten tillhandahålls. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Upplupna kostnader i staten har till stor del med statsskuldsförvaltningen att göra, men redovisas i övrigt för tjänster som utförts under redovis- ningsperioden och för varor som levererats men faktureras eller betalas först under näst- kommande räkenskapsår. Upplupna kostnader består även av semester- och löneskulder, konsult- och revisionsarvoden m.m. som redo- visas av de flesta myndigheter. upplupna kostnader är räntekostnader för upplåning i svenska kronor och utländsk valuta samt skuldskötselinstrument som kostnadsförts men ännu inte betalats ut. upplupna kostnader har minskat med . Upplupna kostnader för placering av barn har minskat med , för ensamkommande barn med och för skolkostnader och organiserad verksamhet med . största delposter under upplupna kostnader gäller markinlösen samt investeringar i väg och järnväg med vardera . Svenska kraftnäts upplupna kostnader har mer än fördubblats till . Det är främst upplupna kostnader för balans- och systemansvariga samt balansreglering som har ökat och sammantaget uppgår till . Upplupna utgifter för investeringar har också ökat och uppgår till . Som oförbrukade bidrag redovisas bidragsmedel som erhållits, men som ännu inte förbrukats för sitt ändamål. Universitet och högskolor redovisar oför- brukade bidragsmedel främst för finansiering av olika forskningsprojekt. I det totala beloppet för oförbrukade bidrag ingår uppbundna medel för framtida avskrivningar för investeringar som finansierats med erhållna bidrag. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 universitet är de lärosäten som har de största oförbrukade bidragen från icke statliga finansiärer. Oförbrukade bidrag hos avser erhållna investeringsbidrag. inomstatliga oförbrukade bidrag som har ökat. Den största ökningen finns i kategorin Övriga myndigheter, där det främst är oförbrukade bidrag för solcellsstöd som ökat med ca och oförbrukade bidrag för farledsinvesteringar som har ökat med ca . Högskolesektorn står för av inomstatliga oförbrukade bidrag, en minskad andel som beror på de nämnda ökningarna hos Övriga myndigheter. Det är vanligtvis fråga om forskningsmedel, ofta från , andra forskningsråd eller myndigheter med uppgift att fördela sådana medel. redovisade högst belopp för oförbrukade inomstatliga bidrag vid utgången av 2018. Beloppet uppgick till vilket var av de totala inomstatliga oförbrukade bidragen för universitet och högskolor. och redovisade vardera av det totala beloppet. Inomstatliga bidrag hos länsstyrelserna avser vanligen medel från centrala myndigheter som ska förmedlas till olika regionala projekt. Oförbrukade inomstatliga bidrag, dvs. bidrag som myndigheter har fått från andra statliga myndigheter, elimineras i årsredovisningen för staten, men redovisas här som tilläggs- information. Dessa bidrag har i de flesta fall redovisats mot anslag hos den givande myndigheten. De totala oförbrukade bidragen ökade med . Det är framför allt Tabell oförbrukade inomstatliga bidrag Inomstatliga oförbrukade bidrag uppgick till totalt . I tabellen nedan visas hur av inomstatliga oförbrukade bidrag förväntas tas i anspråk inom angivna tidsintervaller. Redovisade belopp bygger på uppgifter som berörda myndigheter lämnat utifrån gjorda uppskatt- ningar om förväntad förbrukningstakt. Förväntad förbrukningstakt inomstatliga oförbrukade Mer än 3 månader Mer än 3 år Inomstatliga oförbrukade bidrag (med varav Universitet och högskolor Övriga (utan uppgift om förbrukningstakt) Totala inomstatliga oförbrukade bidrag S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 genomfört spektrumauktion för tilldelning av radiospektrum i 700 MHz-bandet. beslutade att en stor del av sändnings- utrymmet är tillgängligt för andra ändamål än Detta har lett till förutbetalda auktionsintäkter på nära . Reglering av skatter till andra sektorer för Myndigheten för press, radio och TV har fått in avgifter för tillstånd att sända analog kommersiell radio som betalats i förskott för hela tillståndsperioden –2026. Myndigheten för radio och TV avser kommande år tas upp som förutbetalda havarna avgifter årsvis. Rådet för Europeiska socialfonden i detta år betalat den avgift som enligt fondens har tagits upp som förutbetald intäkt. , i första hand från EU:s landsbygdsfond 2014–2020. redovisar förutbetalda intäkter från EU, vilket avser Europeiska regionala utvecklingsfonden. Som Övriga förutbetalda intäkter hos andra men som är hänförliga till kommande år. Övriga förutbetalda intäkter är till stor del poster som uppkommer i statsskuldsförvaltningen och i övrigt inkomster för varor och tjänster som ännu inte har levererats eller utförts. Förutbetalda intäkter uppstår på grund av att varor och tjänster faktureras i förskott eller förskottsbetalas innan prestationer har utförts. Den största posten gäller överkurser som uppstår när emitterar obligationer och marknadsvärdet är högre än det nominella värdet. Mellanskillnaden är överkurs och bokförs som förutbetald intäkt som periodiseras över lånets löptid. Den har sjunkit jämfört med föregående år med och uppgår till . förutbetalda intäkter inne- håller även underkurser och förutbetalda avgifter. Reglering av skatter och avgifter till andra sektorer omfattar förutbetalda intäkter som avser kommuner och trossamfund. beräknas komma att regleras till kommuner och trossamfund . har för statens räkning förbundit sig att när så behövs lämna villkorat aktieägartillskott till för att bolagets egna kapital ska uppgå till det registrerade aktiekapitalet. Det finns även en kapitaltäckningsgaranti till som i första hand belastar garantireserv, men som under vissa förutsättningar kan belasta Trafik- verket. redovisar också långfristiga skulder som kopplar till dessa garantiförbindelser på , se även not 46. Bland garantiförbindelser inom linjen finns inte de garantier med där förlustrisken har värderats och avsättning för förväntade förluster görs. Årets tillkommande avsättningar för garantier uppgick till sammanlagt varav huvuddelen rör Exportkredit- nämndens garantier. Avsättningarna kommente- ras i viss mån i not 44, Övriga avsättningar. Förutom garantiförbindelser görs inte heller avsättningar för insättningsgarantifonden, investerarskyddet eller garantikapital. I nedanstående tabell redovisas statens totala garantiåtaganden fördelat på de åtaganden för vilka avsättningar görs och de åtaganden för vilka avsättningar inte görs. Garantier för vilka avsättningar görs Garantier om tillförsel av kapital Fristående krediter, Sida Internationella åtaganden, Sida S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Garantier för vilka avsättningar inte görs Garantier om tillförsel av kapital Ansvarsförbindelser är förpliktelser som inte redovisas som skuld eller avsättning i balans- räkningen på grund av att det inte är troligt att de kommer att regleras eller på grund av att deras storlek inte kan beräknas med tillräcklig tillför- litlighet. Det kan också vara möjliga förpliktelser, dvs. det är osäkert om det förekommer en förpliktelse eller inte. Som Övriga ansvars- förbindelser redovisas de ansvarsförbindelser som inte är garantiförbindelser. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 redovisar flera åtaganden. Ansvarsförbindelserna innefattar ansvar för avhjälpande enligt 10 kap. (1998:808) i vissa fall till följd av den flygplatsverksamhet som har bedrivit och den verksamhet som har bedrivit. redovisar även åtaganden för den av staten utställda miljögarantin i avtalet om bolagisering av . ansvarsförbindelser är skuldbevis för utbetalningar från anslag till kapitalhöjning i internationella finansierings- institutioner. Kammarkollegiet redovisar ansvarsför- bindelser för statliga utställningsgarantier. Dessa redovisades tidigare av . Försvarsmaktens ansvarsförbindelse är en uppskattning av miljöskador som har uppkommit på grund av Försvarsmaktens verksamhet. redovisar eventuella korrigeringar till följd av pågående revisions- ärenden samt ett skadeståndsärende. geologiska undersökning redovisar framtida utgifter för sanering och återställning av objekt som är under pågående åtgärdsutredning. ansvarsförbindelser är bl.a. ett antal pågående rättsprocesser i olika frågor, t.ex. skadeståndskrav i samband med upp- handlingar. , , och Domstols- verket redovisar ansvarsförbindelser för hyrda lokaler. redovisar ansvarsförbindelser för eventuell återställningsåtgärd. post består av ansvarsförbindelser för förorenad mark. belopp är i huvudsak borgensåtagande för dotterföretag. Tillkommer/avgår: Förändring av fordringar och skulder Statens betalningar från skatter ökade med jämfört med föregående år. Skatteintäkterna enligt resultaträkningen ökade med , se not 1. Vid periodiseringen av skatteintäkterna tas upplupna eller förutbetalda intäkter upp för de skatter som är hänförliga , men ännu inte betalats eller omvänt, se not 38. Betalningarna är högre än skatteintäkterna enligt resultat- räkningen. Det beror främst på att skulderna för skatter som redovisar ökade med , främst på grund av att de skattskyldiga ökade kompletteringsinbetalningar för täcka den slutliga skatten som avräknas först , vilket ger en positiv effekt. Dessutom påverkas beloppet av periodiseringar av skatter. Avgifter och andra ersättningar Tillkommer: utdelningar och Statens betalningar från avgifter och andra ersättningar ökade med , vilket huvudsakligen beror på högre utdelningar från hel- och delägda företag och högre avgifter och andra ersättningar. I finansieringsanalysen tillkommer erhållna utdelningar i avsnittet för statens verksamhet eftersom hel- och delägda företag redovisas enligt den s.k. kapitalandelsmetoden och utdelningarna därmed inte redovisas i resultaträkningen. Statens utdelningar redovisas i allt väsentligt av Kammarkollegiet. 6miljarder kronor jämfört med . De största ökningarna gäller främst () och som också gav de högsta utdelningarna. Avgifter och andra ersättningar ökade med 5miljarder kronor, främst hänförligt till Affärs- verket svenska kraftnäts ökade intäkter på grund av högre genomsnittspris och ökad volym för såld balanskraft till regionnätsföretag, stora el- producenter och balansansvariga. Avgifter och andra ersättningar justeras med delen av förändringen av avsättningar för garantier som redovisas som intäkter, eftersom förändring av avsättningar inte medför något kassaflöde. Från avgifter och andra ersättningar enligt resultat- räkningen avgår realisationsvinster eftersom dessa inte innebär några betalningar. Omvärdering och avskrivning av lån, CSN Utbetalningarna av transfereringar ökade med . Den största ökningen är transfereringar till hushåll. Utbetalningarna är lägre än kostnaderna för transfereringar enligt resultaträkningen eftersom avsättningar till fonder och omvärderingar av lån inte medför några betalningar. Nedskrivning av andra långfristiga Utbetalningarna från statens egen verksamhet ökade med . Utbetalningarna är lägre än kostnaderna enligt resultaträkningen på grund av att kostnader för avskrivningar, avsättningar och nedskrivning av lån inte medför några betalningar. Kostnaderna för statens verksamhet justeras även för realisationsförluster S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 vid försäljning av egendom som redovisats som kostnad utan att medföra någon betalning. Förändring av långfristiga fordringar Förändring av kassa och bank Justeringar till betalningar för statens verksamhet förbättrade kassaflödet med sammantaget , jämfört med en försämring med föregående år. Förändringen av omsättningstillgångarna påverkade kassaflödet positivt med , jämfört med en negativ effekt med föregående år. Förändringen beror främst på att har minskat sina kortfristiga placeringar med . Förändring av skulder påverkade betalnings- flödet negativt med eftersom skulderna minskade. Förändring av fordringar och skulder avseende skatter redovisas under not 56, poster och förändring av periodiseringsposter som tillhör statsskuldsförvaltningen redovisas under not 65. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Aktier och andra värdepapper Datasystem, rättigheter m.m. Investeringar uppgick till , en ökning med jämfört med föregående år. De finansiella investeringarna uppgick till , vilket innebär en ökning med . Kärnavfallsfonden har gjort de största investeringarna med placeringar i aktier och andra värdepapper med över Investeringar i materiella anläggningstillgångar mer än föregående år. Investeringar i väganläggningar ökade med järnvägsanläggningar med , se not 18, 19 och 23. Investeringar i maskiner och inventarier och i fastigheter och markanläggningar har samman- taget ökat med , se not 22 och 20. Övriga investeringar ökade med . I övriga investeringar ingår pågående nyanläggningar, förbättringsutgifter på annans fastighet och förändring av förskott för materiella anläggningstillgångar, se not 21, 23 och 25. Investeringar i immateriella tillgångar som i avser it-system uppgick till drygt kronor vilket är ca 0,5 miljarder kronor mer än föregående år, se not 15 och 16. CSN:s nyutlåning, som till största delen består av studielån i form av annuitetslån, uppgick till , vilket är mer än föregående år. Amorteringarna uppgick liksom föregående år till . och avser framför allt refinansiering av statens utlåning till som ökade med exklusive orealiserade valutakursförändringar. Riksgälds- kontorets amorteringar är lägre än 2017, då betalade tillbaka sitt lån. Finansiellt netto för statens upplåning Övriga poster, netto Tillkommer/Avgår: Det finansiella nettot som är hänförbart till statens upplåning gav ett negativt kassaflöde med , jämfört med ett negativt kassaflöde med föregående Räntekostnader, realiserade valutakursför- ändringar och överkurser vid emission påverkade sammanlagt kassaflödet mer negativt än föregående år, medan realiserade kursförändringar var mindre negativt. I övriga poster ingår bl.a. överkurser vid emission, valutakursförändringar och kursför- ändringar. Finansiellt netto för statens upplåning justeras för orealiserade poster eftersom de inte medför något kassaflöde, se not 12. Nedskrivning av andra långfristiga Reaförlust vid försäljning av aktier m.m. Övrigt finansiellt netto har påverkat kassaflödet positivt med liksom föregående år. Under Övrigt finansiellt netto redovisas räntor och andra finansiella transaktioner som inte är hänförliga till stats- skuldsförvaltningen, se not 13 och 14. Övrigt finansiellt netto justeras för marknadsvärdesförändringar på statens innehav av obligationer m.m. eftersom de inte medför några betalningar. Realisationsvinster vid försäljning av aktier och andra värdepapper ingår i posten försäljning av anläggningstillgångar i finansieringsanalysen och dras därför av från de finansiella intäkterna. Förändring av tillgångar hänförbara till Förändring av skulder hänförbara till S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Upplupna och förutbetalda räntor som är hänförbara till statens upplåning redovisas i balansräkningen under periodavgränsningsposter och påverkar således inte statsskulden. Förändringar av tillgångar och skulder som är hänförbara till statens upplåning har försämrat kassaflödet med , vilket är mer än föregående år. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 4 Utvecklingen av statsskulden Statens budget visade ett överskott på 2018. Det innebär att över- skottet ökade med jämfört med , då budgeten visade ett överskott på . Statens nettolånebehov är lika med saldot på statens budget fast med omvänt tecken. Den konsoliderade statsskulden minskade från 2017 till 2018, dvs. Huvudorsaken till att statsskulden minskade var budgetöverskottet. Det totala upplåningsbehovet, inklusive beho- vet av att ersätta lån som förfaller, minskade 2018 till , den lägsta nivån . Minskningen berodde inte bara på att budgetöverskottet var större än föregående år utan också på att volymen lån som förföll till betalning var ovanligt liten. Minsk- ningen av upplåningsbehovet medförde att emiss- ionsvolymen av statsobligationer var på den lägsta nivån . Stocken av statsskuldväxlar vid slutet av 2018 minskade i jämförelse med 2017 till knappt en fjärdedel (se avsnitt 4.2). Den statsskuld som redovisas i årsredo- visningen för staten är konsoliderad och skiljer sig från den statsskuld som redovisar, som är okonsoliderad. Skillnaden utgörs av elimineringar av myndigheters innehav av svenska statspapper. Vissa myndigheter som hanterar medel avsatta för ändamål vid sidan av statens budget har rätt att placera på den svenska statspappersmarknaden. Dessa tillgångar räknas bort vid beräkningen av den konsoliderade statsskulden. Elimineringen av statliga myndigheters inne- hav av statspapper uppgick till 2018 (se tabell 4.1). avser insättningsgarantifondens och kärnavfalls- fondens innehav. Övriga myndigheters innehav var . innehav av statspapper för premiepensions- systemet elimineras inte i den konsoliderade statsskulden, eftersom dessa tillgångar inte ingår i den konsoliderade balansräkningen för staten. Sammantaget innebär detta att den okonso- liderade statsskulden som redovisar är högre än vad som redovisas i balansräkningen för staten. Tabell 4.1 Statliga myndigheters innehav av statspapper vid utgången av 2018 Statsskulden redovisas på bokslutsdagen till nominellt belopp, inklusive upplupen inflations- kompensation för realobligationer. Att stats- skulden redovisas till nominellt belopp betyder att nollkuponglån och statsskuldväxlar tas upp till det belopp som kommer att betala på förfallodagen. Även derivatinstrument inkluderas i statsskulden, t.ex. de skuldbytesavtal (swappar) som ingår för att påverka sammansättningen och löptiden av statsskulden. Instrumenten i utländska valutor är S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 värderade till de valutakurser som gällde , årets sista bankdag. Regeringen har beslutat att ska redovisa statsskulden som statens andel av den offentliga sektorns bruttoskuld enligt rådets förordning (EG) nr 479/2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upp- rättandet av Europeiska gemenskapen. Undantag ska göras för skulden till premiepensionssystemet och de skulder i insättningsgarantifonden som kan uppstå. De skulderna liksom de tillgångar och skulder i övrigt kopplade till statsskuldsförvalt- ningen som blir följden av att bokföringsmässiga grunder tillämpas, ska därmed tas upp under andra poster i balansräkningen. 4.2Statsskuldens fördelning och löptid Det lagfästa målet för statsskuldsförvaltningen är att långsiktigt minimera kostnaden för stats- skulden utan att ta för stora risker. Därutöver ska förvaltningen ske inom ramen för de krav penningpolitiken ställer. Regeringens styrning av statsskuldsförvaltningen