prop · H70348 · 2019-11-19 00:00:00 — Hur lätt är det för arbetsgivare inom ert område att analysera löneskillnader för arbete som är att betrakta som likvärdigt? R I K S R E V I S I O N E N D I S K R I M I N E R I N G S L A G E N S K R A V P Å L Ö N E K A R T L Ä G G N I N G Fråga 9 Hur stor andel av arbetsgivarna inom ert område analyserar löneskillnader för arbete som är att betrakta som likvärdigt åtminstone ? Gör en bedömning av hur stor andel som gör denna analys utifrån era erfarenheter av kontakt med arbetsgivare, förtroendevalda eller arbetstagare. Alla, eller nästan alla, ca 80– De flesta, ca 50– Inte så många, ca 20– Ingen eller nästan ingen, Not: Ett flertal arbetsgivarförbund uppgav att en utmaning med arbetet att analysera löneskillnader för arbete som är att betrakta som likvärdigt är att många yrkesgrupper varken är mans- eller kvinnodominerade. Det nämndes även att parterna ofta är oense i vad som är att betrakta som likvärdiga arbeten, t.ex. vad gäller ansvar. Fråga 11 finns ett krav i kap 3. 9§ i diskrimineringslagen som anger att arbetsgivare ska analysera löneskillnader mellan icke-kvinnodominerat arbete som ger högre lön trots att kraven i arbetet bedömts vara lägre än motsvarande kvinnodominerat arbete. Hur lätt är det för arbetsgivare inom ert område att analysera löneskillnader för arbete som ger högre lön trots att kraven i arbetet bedömts vara lägre? 76 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Fråga 12 Hur stor andel av arbetsgivarna har analyserat om det förekommer arbete som har högre lön trots att kraven i arbetet bedömts vara lägre, ? Gör en bedömning av hur stor andel som gör denna analys utifrån era erfarenheter av kontakt med arbetsgivare, förtroendevalda eller arbetstagare. Alla, eller nästan alla, ca 80– De flesta, ca 50– Inte så många, ca 20– Ingen eller nästan ingen, Not: Två fackförbund uppgav att det är svårt att genomföra denna analys, kravet på analys kan upplevas som otydligt. Några nämnde dock att det kan vara relevant inom offentlig förvaltning. En arbetsgivarpart angav att yrkesgrupper som har en marknad utanför offentliga sektorn blir svåra att hantera lönemässigt i förhållande till arbetsgivarens arbetsvärdering och önskvärda lönestruktur. Även statliga lönesatsningar kan påverka yrkesgruppers lönelägen i strid mot arbetsgivarens arbetsvärdering. Fråga 14 Enligt 3 kap. 13 § i diskrimineringslagen ska arbetsgivare med 10–24 anställda dokumentera arbetet med lönekartläggning. Arbetsgivare med 25 eller fler anställda ska dessutom redovisa bl.a. en kostnadsberäkning och en tidsplanering för att åtgärda eventuella löneskillnader. Har kraven på att dokumentera lönekartläggningen och arbetet kring den rätt omfattning? Ja, omfattningen på kraven är på rätt nivå. Nej, kraven borde vara mer omfattande. Nej, kraven borde vara lägre, de är för Nej, det borde inte finnas några krav på R I K S R E V I S I O N E N D I S K R I M I N E R I N G S L A G E N S K R A V P Å L Ö N E K A R T L Ä G G N I N G Fråga 15 Hur stor andel av arbetsgivarna inom ert medlemsområde efterlever de krav på dokumentation av lönekartläggningen som finns i den nuvarande lagstiftningen? Gör en bedömning av hur stor andel som efterlever kraven utifrån era erfarenheter av kontakt med arbetsgivare, förtroendevalda eller arbetstagare. Alla, eller nästan alla, ca 80– De flesta, ca 50– Inte så många, ca 20– Ingen eller nästan ingen, Not: Flera arbetsgivarförbund uppgav att dokumentationskraven är betungande och att kraven på kostnadsberäkning borde tas bort. Två fackförbund uppgav att de inte visste om dokumentation genomförs, ett av fackförbunden uppgav att en anledning till detta är att arbetsgivare ofta gör en kartläggning utan medverkan från facklig part. Fråga 17 ska arbetsgivare med färre än 10 medarbetare göra lönekartläggning, men behöver inte dokumentera den. 2009–2016 angav lagstiftningen att arbetsgivare med färre än 25 anställda inte behövde dokumentera lönekartläggningen. Genomförs lönekartläggning även om det inte finns krav på att den ska dokumenteras? Ja, i de flesta fall genomförs lönekartläggning, skriftligt eller på annat sätt, även om det inte finns krav på dokumentation. görs lönekartläggning, skriftligt eller på annat sätt, även om det inte finns krav på Nej, arbetsgivarna gör aldrig eller sällan lönekartläggning, skriftligt eller på annat sätt,om det inte finns krav på dokumentation. Kan ej bedöma. 78 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Fråga 18 Enligt nuvarande lagstiftning ska samtliga arbetsgivare genomföra lönekartläggning men bara de med 10 eller fler anställda behöver dokumentera arbetet. För arbetsgivare med 25 eller fler anställda behöver dokumentationen även innehålla bl.a. en kostnadsberäkning och en tidsplanering för att åtgärda eventuella löneskillnader. Anser ni att gränsen för vid vilket antal anställda arbetsgivaren ska dokumentera lönekartläggningen är på rätt nivå? Ja, gränserna för antal anställda är bra som de är med nuvarande lagstiftning. Nej, gränserna borde vara lägre än , alla arbetsgivare borde dokumentera arbetet. Nej, gränserna borde vara något högre än i dag, exempelvis 25 resp. 50 anställda. Nej, gränserna borde vara mycket högre än i dag, exempelvis 50 resp. 250 anställda. Nej, det borde inte finnas dokumentationskrav för några arbetsgivare. Not: Ett arbetsgivarförbund uppgav att dokumentationskravet är särskilt betungande för mindre företag och att gränsvärdena är för lågt satta. Många fackförbund ansåg att även små arbetsplatser bör dokumentera lönekartläggningen, dessa fackförbund ansåg att ju färre anställda ett företag har ju lättare blir det att dokumentera arbetet. Fråga 20 Bedömer ni att genomförandet av lönekartläggning på arbetsplatserna generellt sett är arbetskrävande? Lönekartläggning är mycket arbetskrävande och upptar en stor del av arbetsgivarens arbete Lönekartläggning är ganska arbetskrävande och utgör enbetydande del av arbetsgivarens arbete Lönekartläggning är inte särskilt arbetskrävande, det tar lite extra tid utöver annat arbete med Lönekartläggning är inte alls arbetskrävande, det görs i samband med annat arbete med löneroch tar ingen ytterligare tid i anspråk. Not: Två fackförbund ansåg att lönekartläggning är krävande första gången den genomförs men att det blir lättare . R I K S R E V I S I O N E N D I S K R I M I N E R I N G S L A G E N S K R A V P Å L Ö N E K A R T L Ä G G N I N G Fråga 21 Hur vanligt är det att ta hjälp av konsulter för att genomföra lönekartläggning inom ert medlemsområde? De flesta som gör lönekartläggning använder Ganska vanligt, omkring hälften som gör lönekartläggning använder konsulter. Inte så vanligt, ett fåtal använder konsulter. Konsulter används aldrig eller nästan aldrig när Not: Flera fackförbund såg en risk att kunskap om lönekartläggning inte överförs till företaget och de lokala fackliga parterna om konsulter används. Fråga 23 Nuvarande lagstiftning föreskriver att arbetsgivaren ska genomföra lönekartläggning . krävde lagstiftningen att lönekartläggning skulle genomföras . Med vilket intervall tycker ni att lagen bör föreskriva att lönekartläggning ska göras? Aldrig, lagen bör inte föreskriva något särskilt Not: De arbetsgivarförbund som svarade ”” ansåg att ett årligt arbete med lönekartläggning var att föredra eftersom det ger en kontinuitet. De flesta fackförbund instämde i detta. som svarade ”” ansåg att årliga lönekartläggningar skulle innebära en onödig belastning. 80 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Fråga 25 I 3 kap. 11 § i diskrimineringslagen anges att arbetsgivare och arbetstagare ska samverka i arbetet med aktiva åtgärder. Enligt 12 § ska arbetsgivaren förse berörd arbetstagarorganisation med den information som behövs för att organisationen ska kunna samverka i arbetet med aktiva åtgärder. Hur bedömer ni att samverkan fungerar hos era medlemmar? Samverkan fungerar mycket bra. Samverkan fungerar i stort sett bra med några Samverkan fungerar ganska dåligt med några Samverkan fungerar mycket dåligt. Kan ej bedöma. Not: Flera fackförbund uppger att samverkan fungerar dåligt. En anledning är att facken upplever att de kommer för sent in i lönekartläggningsarbetet. Ett fackförbund uppgav att arbetsgivare kommer med en färdig kartläggning som de vill att en facklig part ”ska skriva under”. Ett arbetsgivarförbund uppger att lokala fackliga företrädare vill få tillgång till löneuppgifter på individnivå för alla arbetstagare och att denna fråga får ett för stort fokus. Fråga 27 Finns det inom ert/era avtalsområden inskrivet i kollektivavtalen att arbetsgivaren ska arbeta med att motverka diskriminering och/eller osakliga löneskillnader i löneprocessen? Ja, i samtliga avtal Ja, i några avtal Nej, inte i något avtal Not: På frågan om det finns problem med att kombinera lönekartläggning med lönerevision svarade de flesta att det inte är några större problem. En organisation angav dock att det finns problem med att det i kollektivavtalen finns fördelningsregler som konserverar rådande löneskillnader och förhindrar arbetet mot mer jämställda löner, individgarantier, arbetsplatsknuten pott är exempel på sådana fördelningsregler. En organisation angav att det kan finnas problem med om lönerevision och lönekartläggning görs vid samma tillfälle eftersom det kan hända att arbetsgivare vill att osakliga löneskillnader som identifierats ska bekostas med pengar från det allmänna löneökningsutrymmet. R I K S R E V I S I O N E N D I S K R I M I N E R I N G S L A G E N S K R A V P Å L Ö N E K A R T L Ä G G N I N G Fråga 29 Hur ofta leder en genomförd lönekartläggning till att arbetsgivaren upptäcker osakliga löneskillnader inom ert medlemsområde? Välj det påstående som bäst motsvarar resultaten av genomförda lönekartläggningar hos företagen/organisationerna inom ert område. Arbetsgivaren upptäcker ofta osakliga löneskillnader för många arbetstagare. Arbetsgivaren upptäcker ofta osakliga löneskillnader men för ett mindre antal Arbetsgivaren upptäcker ibland osakliga Arbetsgivaren upptäcker sällan osakliga Fråga 30 I de fall arbetsgivaren upptäcker osakliga löneskillnader, hur ofta höjs lönerna för de personer/de grupper som ansetts ha för låga löner? Välj det påstående som bäst motsvarar resultaten av genomförda lönekartläggningar hos företagen/organisationerna inom ert område. Lönerna höjs alltid, eller , direkt i samband med lönekartläggningen. Lönerna höjs alltid, eller , men på Lönerna höjs ibland, och i många fall på några Lönerna höjs sällan eller aldrig. Not: Tre arbetsgivarförbund uppger att lönejusteringar genomförs i samband med lönerevision. Ett fackförbund uppger att lönejustering genomförs efter att facket har förhandlat med arbetsgivaren. 82 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Fråga 32 Bidrar kraven på aktiva åtgärder i diskrimineringslagen till att synliggöra någon av följande tecken på ojämställda villkor på arbetsplatserna? tjänsteförmåner (t.ex. tjänstebil eller lönetillägg). Otydlig praxis för lönesättning som kan missgynnan det ena Sämre chans att bli befordrad till chefsposition för det ena könet. Problem på arbetsplatsen med att kombinera arbete och familj. Ofrivilligt deltidsarbete som i högre grad drabbar det ena missgynnar det ena könet. Fråga 33 I de fall lagstiftningen avseende lönekartläggning inte efterlevs av arbetsgivare inom ert medlemsområde, vilka är de tre vanligaste orsakerna till detta? Arbetsgivarna känner inte till kraven i Lönekartläggning uppfattas som komplicerad att genomföra i praktiken. diskrimineringsgrunder än kön i arbetet med Det saknas tydliga lönekriterier och/eller lönestatistik som kan utgöra underlag för Arbetsgivarna upplever att det är kostsamt/resurskrävande att genomföra Det är för lite tillsyn av om arbetsgivare efterlever Det är inte tillräckligt hårda sanktioner för den som bryter mot kraven i lagstiftningen. R I K S R E V I S I O N E N D I S K R I M I N E R I N G S L A G E N S K R A V P Å L Ö N E K A R T L Ä G G N I N G Arbetsgivarna bedömer att det inte finns några osakliga löneskillnader på arbetsplatsen och därför heller inget behov av lönekartläggning. Företagen inom området har nästan bara anställda av det ena könet vilket gör jämförelser mellan könen svårt. Ej relevant, alla arbetsgivare genomför lönekartläggning inom vårt medlemsområde. Annat, ange vad Fråga 34 Hur väl fungerar lagstiftningen avseende lönekartläggning som helhet för att motverka osakliga löneskillnader mellan män och kvinnor inom ert medlemsområde? Gör en sammanfattande bedömning utifrån hur lätt lagen är att tillämpa, om den efterlevs av arbetsgivare och om den ger effekt i form av minskade löneskillnader på de arbetsplatser ni representerar. Lagstiftningen fungerar mycket bra Lagstiftningen fungerar ganska bra Lagstiftningen fungerar ganska dåligt Lagstiftningen fungerar mycket dåligt 84 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Fråga 36 Skulle någon/några av nedanstående åtgärder från myndigheter kunna förbättra lönekartläggningarnas genomslag på löneskillnaderna mellan män och kvinnor? Välj högst tre förslag. Förändringar i lagstiftningen, t.ex. att tydliggöra eller förenkla kraven på arbetsgivare. (DO) vid genomförandet, t.ex. via informationsmaterial och/eller support. Ökad tillsyn av om lagstiftningen efterlevs. Effektivare sanktionsmöjligheter, t.ex. genom Att kraven på lönekartläggning gjordes Krav på att offentliggöra företags/organisationers löneskillnader, t.ex. på en myndighets hemsida eller i företagets årsredovisning. Nej, inget av ovanstående skulle bidra till bättre resultat av lönekartläggningarna. Annat, ange vad Not: På frågan om det finns andra sätt än lönekartläggning som kan bidra till ökad jämställdhet svarade organisationerna bl.a. att det vore önskvärt att kräva offentlig redovisning av löneskillnader, att arbetet med jämnare uttag av föräldraledighet ska fortsätta, att det vore bra med ett intensivare arbete för att stävja könsstereotypa yrkesval samt utbildning av chefer för att minska av osakliga löneskillnader i lönesättningen. R I K S R E V I S I O N E N D I S K R I M I N E R I N G S L A G E N S K R A V P Å L Ö N E K A R T L Ä G G N I N G Angelov, N., P. och E. (2013), Det envisa könsgapet i inkomster och löner – Hur mycket kan förklaras av skillnader i familjeansvar?, Rapport 2013:2, IFAU, . ., M. A. Bronson, P. och S. Vroman (2018), Karriärutveckling för högutbildade kvinnor och män i , Rapport 2018:8, IFAU, . Bennedsen M., E. Simintzi , M. Tsoutsoura och D. Wolfezon (2019), Do firms respond to gender pay transparency?, NBER working paper 25435. Blomskog, S. och J. (2009), Hur bör en arbetsvärderingsmodell specificeras? – en analys baserad på mångdimensionell beslutsteori, Rapport 2009:19, IFAU, . Kleven H., C. Landais, J. Posch, A. Steinhauer och J. Zweimüller (2019),Child Penalties Across Countries: Evidence and Explanations, NBER Working paper 25524. (2017), Does Transparency Lead to Pay Compression?, , 125, s.1683-1721. (2017), Using econometrics to reduce gender discrimination: Evidence from a Difference-in-Discontinuity Design, conference paper. 2016:1, Sakligt motiverad eller kopplad till kön? En analys av arbetsgivares arbete med att motverka osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män. (2019), Årsredovisning 2018. Dir. 2008:130, Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter. Dir. 2012:80, Aktiva åtgärder för att förebygga diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter. Dir. 2018:99, En effektiv och ändamålsenlig tillsyn över diskrimineringslagen. IFAU (2014), Remissvar SOU 2014:41 Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering . utvärdering (IFAU). (2005), Effekterna av bestämmelser om lönekartläggning. Fördjupad analys av JämOs rapport om lönekartläggning, analys och handlingsplan för jämställda löner. (2008), Miljongranskningen – Resultat av etapp 2 och slutrapport. 86 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N (2015), Lönebildning och jämställdhet. (2018a), Löneskillnaden mellan kvinnor och män 2017 - Vad säger den officiella lönestatistiken?. (2018b), Avtalsrörelsen och lönebildningen 2018. (2014), Nudging – Ett verktyg för hållbara beteenden?. författad av , och 6642. (2006), Näringslivets administrativa kostnader på arbetsrätts-området. R 2006–03. (2012), DO och diskrimineringsfrågorna. SCB (2018), På tal om kvinnor och män. Lathund om jämställdhet 2018. SOU 2006:22, En sammanhållen diskrimineringslagstiftning. SOU 2010:7, Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. SOU 2014:41, Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering. Statskontoret 2011, Aktiva åtgärder mot diskriminering – effekter och kostnader. Regeringen (1994), Jämställdhetspolitiken: Delad makt – delat ansvar. 1993/94:147. Regeringen (2000), Ändringar i jämställdhetslagen m.m. Prop. 1999/2000:143. Regeringen (2007), Ett starkare skydd mot diskriminering. 2007/08:95. Regeringen (2008), Budgetpropositionen . 2008/09:1. Regeringen (2016), Ett övergripande ramverk för aktiva åtgärder i syfte att främja lika rättigheter och möjligheter Prop. 2015/16:135. Regeringen (2016), Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid. 2016/17:10. Regeringen (2017), Handlingsplan för jämställda livsinkomster. , bilaga till beslutsärende diarienummer A2017/02477/ARM.Regeringen (2018) Budgetpropositionen Prop. 2017/18:1. (), Arbetsgivare för dåliga på att stoppa diskriminering. SvD, Debatt . R I K S R E V I S I O N E N D I S K R I M I N E R I N G S L A G E N S K R A V P Å L Ö N E K A R T L Ä G G N I N G (2014), Kommissionens rekommendation av om stärkande av principen om lika lön för kvinnor och män genom bättre insyn (2014/124/EU). (2006), och rådets direktiv /54/EG av om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet. Federal office for gender equality (2019), Equal pay self-test tool: Logib hämtat från den schweiziska webbplatsen . SRF (2018), Lohngleichheit und Frau - Parlament heisst Pflicht zu Lohnanalysen gut , 03.12.2018. tv och radio. Veldman A. och A. Timmer (2017), Pay transparency in the EU A legal analysis of the situation in the EU Member States, , and . 88 R I K S R E V I S I O N E N DISKRIMINERINGSLAGENS KRAV PÅ LÖNEKARTLÄGGNING – ETT TRUBBIGT VERKTYG FÖR ATT MINSKA LÖNESKILLNADER MELLAN KÖNEN har granskat om lönekartläggning är ett väl fungerande verktyg för att minska löneskillnaderna mellan män och kvinnor. Lönekartläggning handlar bland annat om att arbetsgivare ska analysera om det finns osakliga löneskillnader mellan könen för lika eller likvärdiga arbeten. Granskningen visar att lönekartläggning, såsom den är utformad , har begränsade möjligheter att minska löneskillnaderna på arbetsmarknaden. Det beror framförallt på att löneskillnaderna för män och kvinnor som arbetar hos samma arbetsgivare i genomsnitt är relativt små. Det är också svårt för arbetsgivare med få anställda att reda ut om det finns osakliga löneskillnader mellan män och kvinnor i organisationen. I granskningen undersöktes om det fanns någon påverkan på inkomstskillnader och rekrytering av kvinnor hos arbetsgivare som efter 2009 undantogs från kravet att dokumentera arbetet med lönekartläggning. Resultaten visar att det endast finns små eller obefintliga effekter av lagkrav för de undersökta företagen. Arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer svarade även på frågor om lönekartläggning. Arbetet med lönekartläggning bedömdes vara ganska arbetskrävande som arbetsgivare sällan hittar osakliga löneskillnader. rekommenderar regeringen att följa utvecklingen av löneskillnaderna mellan män och kvinnor inom samma organisation samt att utreda om lagstiftningen kan göras mindre arbetskrävande och bättre anpassas till arbetsgivare av olika storlek. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse om diskrimineringslagens krav på lönekartläggning