prop · H7034 · 2019-09-17 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2019/20:4 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser som har gjort i rapporten – konsekvenser för hälsa och skolresultat (RiR 2019:9). Regeringen välkomnar granskning av bostadsbidraget och trångboddhet. Rapporten bidrar med viktig kunskap om trångboddhet och dess effekter. Regeringen delar bedömning att det behöver ses över hur trångboddhetsnormen ska utformas och användas. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av reglerna för bostadsbidrag och underhållsstöd. I uppdraget ingår bl.a. att analysera om, och i så fall hur, bostadsytan ska påverka bostadsbidraget. Därutöver har regeringen gett i uppdrag att lämna förslag på hur återkommande bedömningar av bostadsbristen ska utformas. Ärendet och dess beredning .............................................................. Bakgrund till granskningen ................................................ Regeringens bedömning och åtgärder med anledning av Trångboddhet – konsekvenser för hälsa och skolresultat RiR 2019:9 ............................................................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Ärendet och dess beredning har granskat effekterna av trångboddhet enligt trångboddhetsnorm 3. Resultatet av granskningen har redovisats i rapporten – konsekvenser för hälsa och skolresultat (RiR 2019:9), se bilagan. överlämnade till regeringen . Enligt tidigare studier (bl.a. , Economic incentives, Housing allowance and housing consumption: An unintended consequence of a shift in housing policy. Journal of housing economics vol. 17–27, 2014) har trångboddheten i ökat och för- ändringen i bostadsbidragets fokus – med ett ökat familjepolitiskt syfte – har bedömts bidra till detta. Syftet med granskningen har varit att analysera vilka effekter trångboddhet har med avseende på hälsa, vuxnas sjuk- frånvaro och barns skolresultat samt i förlängningen om det ökade familje- politiska fokuset och införandet av en boyterestriktion i bostadsbidraget har haft oönskade samhällsekonomiska konsekvenser. utgår i sin granskning från trångboddhetsnorm 3, som innebär att alla i hushållet ska ha ett eget sovrum (förutom gifta och sambor som bedöms kunna dela) samt att det ska finnas vardagsrum och kök, för att hushållet inte ska anses vara trångbott. granskning visar att trångboddheten har ökat . Ökningen är störst bland utrikes födda. Trångboddhet är vanligast i storstadskommuner och bland hushåll med de lägsta inkomsterna. I samband med införandet av en boytebegränsning inom bostadsbidraget 1997, skedde en ökning av antalet trångbodda hushåll med bostadsbidrag. har dock andelen trångbodda i denna grupp minskat. Resultaten av granskning visar att trångboddhet enligt trångboddhetsnorm 3 inte har några effekter på vare sig vuxnas eller barns hälsa, vuxnas sjukfrånvaro eller barns skolresultat. Slutsatserna förändras inte när striktare krav för vad som kvalificerar som trångboddhet analyseras. Det innebär enligt bedömning att det verkar finnas en säkerhetsmarginal mellan norm 3 och den trångboddhet som potentiellt sett skulle kunna vara skadlig. Enligt är det rimligt att tro att det finns en nivå av trångboddhet som har negativa konsekvenser. har dock inte analyserat effekter av en mer extrem trångboddhet (fler än två personer delar sovrum) men finner att den extrema trångboddheten har fördubblats , från av befolkningen. Sammantaget finner att resultaten inte ger stöd för att bostadsbidragets minskade bostadspolitiska fokus har fått negativa konsekvenser för dem som efter införandet av boyterestriktionen flyttade till boenden som enligt trångboddhetsnorm 3 räknas som trångbodda. Granskningen visar följaktligen inte på oönskade konsekvenser av förändringen som genomfördes inom bostadsbidraget. menar att resultatet av granskningen måste ses i ljuset av Skr. 2019/20:4 den relativt generösa trångboddhetsnormen. Resultaten ger enligt Riks- revisionen anledning att ifrågasätta om gällande trångboddhetsnorm är ändamålsenligt utformad, dels för att fungera som ett riktmärke för vad som ska betraktas som lägsta acceptabla utrymmesstandard och utifrån inriktningen på bostadsbidraget, dels med utgångspunkt i de mål för bostadsbyggandet som har ställt sig bakom. rekommenderar regeringen att: –i samband med den pågående översynen av bostadsbidragets konstruktion se över både utformningen och tillämpningen av trångboddhetsnormen, –förtydliga syftet med trångboddhetsnormen, exempelvis med avseende på om den ska vara styrande inom såväl bostadspolitiken som social- och familjepolitiken, –följa utvecklingen och de samhällsekonomiska konsekvenserna av det som kan definieras som extrem trångboddhet. Regeringens bedömning och åtgärder Regeringen välkomnar granskning av bostadsbidraget och effekter av trångboddhet. Rapporten bidrar med viktig kunskap om trångboddhet och dess effekter. Bostadsbidraget, som är ett stöd för barnfamiljer och ungdomar med låga inkomster, har såväl ett bostadspolitiskt som ett familje- och för- Syftet med bostadsbidraget är att ge ekonomiskt svaga hushåll möjligheter att hålla sig med goda och tillräckligt rymliga Bostadsbidraget ingår som en viktig del i den ekonomiska familjepolitiken, som främst syftar till att ge en ekonomisk grundtrygghet för barnfamiljer de har en stor försörjningsbörda (se t.ex. propositionen Nya regler för bostadsbidrag, prop. 1995/96:186 s. 19). När trångboddhetsnorm 3 senast var föremål för utredning framfördes synpunkter om att den skulle ses som ett riktmärke eller en rekommen- dation för vad som bör vara en eftersträvansvärd lägsta utrymmesstandard (SOU 1986:5). Utredningens förslag ledde dock inte till ändrad lagstift- I en proposition om bostadspolitiken (prop. 1986/87:48) uttalades emellertid, i fråga om bostadsbidragens bostadspolitiska roll, att alla hus- håll bör kunna hålla sig med moderna bostäder som ger varje barn ett eget rum. I samband med att en boytebegräsning infördes i bostadsbidraget gjorde regeringen bedömningen att ytnormen skulle fastställas utifrån en generös tolkning av den aktuella , trångboddhetsnorm 3, omsatt till bostadsyta (se prop. 1995/96:186 s. 37). innebär att alla i hushållet ska ha ett eget sovrum (förutom gifta och sambor som bedöms kunna dela) samt vardagsrum och kök för att hushållet inte ska anses vara trångbott. Vid behandlingen i minskades emellertid de av regeringen föreslagna ytgränserna något med motiveringen att regeringens förslag inte bara utgick från den mest generösa av de utrymmesnormer som tagits fram utan dessutom från en generös tolkning av denna norm 1995/96:BOU11). rekommenderar regeringen att i samband med den pågå- ende översynen av bostadsbidraget se över både utformningen och till- lämpningen av trångboddhetsnormen. också regeringen att förtydliga syftet med trångboddhetsnormen, exempel- vis med avseende på om den ska vara styrande inom såväl bostadspolitiken som social- och familjepolitiken. regeringen att följa utvecklingen och de samhällsekonomiska konsek- venserna av det som kan definieras som extrem trångboddhet. Regeringen delar bedömning att användningen av trångboddhetsnormen inom bostadsbidraget bör ses över. gett en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av reglerna för bostadsbidrag och underhållsstöd (dir. 2018:97). I uppdraget ingår bl.a. att utreda hur den bostadspolitiska målsättningen – att ge ekonomiskt svaga hushåll möjlighet att hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostäder – kan upprätthållas samt analysera om, och i så fall hur, bostadsytan ska Utredningen ska även utreda hur de fördelnings- politiska och bostadspolitiska målsättningarna med bostadsbidraget kan renodlas och tydliggöras. Utformning, tillämpning och syfte med trångboddhetsnormen inom bostadsbidraget kommer att behandlas inom ramen för den pågående över- Trångboddhetsnorm 3 är inte bidragsgrundande inom familje- I stället används andra sätt att mäta och beakta trång- boddhet, som är anpassade till varje verksamhetsområdes syften. bostadsbidraget bestäms storleken av bidraget av hushållets samman- sättning, bostadskostnaden och den bidragsgrundande inkomsten. beräkningen av den bidragsgrundande bostadskostnaden beaktas bostads- kostnader mellan en nedre och en övre gräns. Det finns dock en begräns- ning av hur stor bostadsyta som får läggas till grund för beräkningen av Vid beräkningen av bidraget ska bort- se från bostadskostnader som avser bostadsytor som överstiger boyte- För barnfamiljer är både den övre gränsen för bostads- kostnaden och boytebegränsningen beroende av antalet barn i hushållet. Större bostadsytor får dock beaktas om någon i hushållet är funktions- För barnfamiljer finns det en garantinivå för bidragsgrundande bostadskostnad som innebär att hushållet får räkna med bostadskostnader upp till garantinivån även om en begränsning av bostadsytan har medfört en lägre beräknad kostnad. Inte heller inom socialpolitiken är trångboddhetsnormen styrande. Enligt socialtjänstlagen (2001:453) lämnas försörjningsstöd för skäliga kostnader för boende. Boendekostnader ingår inte i riksnormen för för- sörjningsstöd utan de prövas separat och utifrån en individuell bedömning. Enligt allmänna råd om ekonomiskt bistånd (SOSFS 2013:1) bör socialnämnden, vid bedömningen av vad som är en skälig boendekostnad, utgå från den enskildes faktiska kostnad och behov av Utgångspunkten vid bedömningen av vad som är skälig boende- kostnad bör vara vad en låginkomsttagare på orten normalt har möjlighet att kosta på sig. Enligt de allmänna råden kan frågan om ett hushåll är att anse som trångbott ha betydelse. Om den som får ekonomiskt bistånd har ett önskemål om att flytta till ett dyrare boende, bör socialnämnden, enligt de allmänna råden, ge bistånd beräknat på den nya boendekostnaden under förutsättning att flyttningen är nödvändig för att den enskilde ska uppnå en skälig levnadsnivå, vilket anges kunna vara fallet t.ex. vid trång- Enligt de allmänna råden bör ett hushåll, med undantag för ensamstående utan barn, ha sovrum utöver vardagsrum och kök eller kok- vrå för att inte anses vara trångbott. Två barn bör kunna dela sovrum. beaktande av stigande ålder och personlig integritet bör barn emellertid inte behöva dela sovrum. Att synen på trångboddhet varierar mellan olika verksamhetsområden är naturligt med hänsyn till de olika syften som finns uttalade för olika stödsystem. Regeringen har gett i uppdrag att lämna förslag på hur bostadsbristen ska beräknas och presenteras (dnr Fi2019/02440/BB). saknas en samlad bedömning av hur behoven på bostadsmarknaden ser ut och utvecklas samt hur behoven förhåller sig till utvecklingen av utbudet I uppdraget ingår att lämna förslag till de närmare formerna för hur bostadsbristen bör beräknas, prognostiseras och presenteras för att resultaten ska vara användbara som grund för politiska överväganden. Beräkningarna ska kunna användas av offentliga aktörer i arbetet med Uppdraget ska redovisas senast den Regeringen följer utvecklingen på bostadsmarknaden och utvecklingen Till stöd för detta finns bl.a. den offentliga statistik som presenterar kontinuerligt och som visar utveck- lingen av trångboddhet och utrymmesstandard. Regeringen avvaktar analyser och förslag från dels utredningen som ser över bostadsbidraget och underhållsstödet, dels åter- rapporteringen av uppdraget till . Att förbättra situationen för familjer med låg ekonomisk standard är en prioriterad uppgift för regeringen. genomfört flera förstärkningar inom såväl bostadsbidraget som barn- bidraget och underhållsstödet. Regeringen arbetar aktivt för att fler människors behov ska tillgodoses. Det kan i sammanhanget också nämnas att regeringen har lämnat förslag om åtgärder mot svarthandel med hyreskontrakt och annat missbruk av Syftet med förslagen är att skapa en bättre fungerande hyres- marknad genom en större omsättning av förstahandskontrakt, bättre hyres- villkor och sundare boendemiljöer (prop. 2018/19:107). Därutöver har kommunernas socialtjänster en viktig uppgift när det gäller att förebygga hemlöshet och ett ansvar för att ge enskilda individer olika former av stöd. Regeringen har gjort en riktad satsning mot akut hemlöshet för att stödja kommunerna i deras arbete – 2021 (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9 avsnitt 6.6.2). Regeringen har även gjort 2019/20:4 en riktad satsning till ideella organisationer i deras arbete mot hemlöshet bland unga vuxna där psykisk ohälsa kan vara en bidragande orsak till hemlöshet (dnr Ku2018/01452/D och Ku2019/00287/D). Regeringen anser i och med denna skrivelse att granskningsrapporten är slutbehandlad. –konsekvenser för hälsa och skolresultat är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och effektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och effektivitetsrevision. Denna rapport har tagits fram inom effektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur effektiv den statliga verksamheten är. Effektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . isbn 978-91-7086-515-2 rir 2019:9 omslagets originalfoto: benny tryck: interntryckeri, 2019 E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N T I L L R I K S D A G E N B E S L U T A D : 2 0 1 9 - 0 2 - 2 2 D N R : 3 . 1 - 2 0 1 6 - 1 3 3 1 R I R 2 0 1 9 : 9 Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. följande granskningsrapport: – konsekvenser för hälsa och skolresultat har granskat effekterna av trångboddhet enligt trångboddhetsnorm 3. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Den innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen. Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsdirektör har varit föredragande. Revisionsdirektör , revisor samt enhetschef har medverkat i den slutliga handläggningen. R I K S R E V I S I O N E N T R Å N G B O D D H E T – K O N S E K V E N S E R F Ö R H Ä L S A O C H S K O L R E S U L T A T R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Statliga riktlinjer och mål för trångboddhet forskning om trångboddhet, hälsa och skolresultat Beskrivning av den studerade populationen Effekter av ökad trångboddhet Effekter för föräldern i hushållet Effekter för barn i hushållet R I K S R E V I S I O N E N T R Å N G B O D D H E T – K O N S E K V E N S E R F Ö R H Ä L S A O C H S K O L R E S U L T A T R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Statens utgifter för bostadsbidrag har nästan halverats , från 8,4 miljarder 19961 till 4,6 miljarder 20172. Detta är en konsekvens av ett flertal förändringar i bostadsbidragets utformning, bland annat införandet av en maximal bidragsgrundande boyta. Från att ha varit ett renodlat bostadspolitiskt instrument med syfte att garantera en god bostadsstandard för ekonomiskt svaga hushåll, har bostadsbidraget två syften, ett bostadspolitiskt och ett familjepolitiskt. Bostadsbidraget har således ändrat fokus och består av två delar3, det ska både garantera en god bostadsstandard och utgöra ett inkomststöd för hushåll med hög försörjningsbörda i förhållande till sin inkomst. Tidigare studier har visat att förändringen i bostadsbidragets fokus har bidragit till att trångboddheten i , definierad som norm 34, har ökat de senaste 20 åren.5 Trångboddhet är en fråga som regeringen tar på stort allvar.6 De risker som brukar nämnas i samband med trångboddhet är sämre hälsa och sämre skolresultat på grund av brist på studiero.7 Emellertid har inga empiriska studier konstaterat dessa negativa effekter. Det råder därmed stor osäkerhet kring vilka konsekvenser de senaste decenniernas växande trångboddhet har haft. I denna granskning analyseras vilka effekter trångboddhet har med avseende på hälsa, vuxnas sjukfrånvaro och därmed användningen av socialförsäkringen, samt barns skolresultat. Granskningen syftar därmed till att öka kunskapen om samhällsekonomiska sidoeffekter av bostadsbidragets utformning, framför allt beträffande balansen mellan de bostadspolitiska och familjepolitiska målen. I granskningen visas att trångboddheten har ökat . Ökningen är som störst bland förstagenerationsinvandrare. För dessa har trångboddheten 1Riksförsäkringsverket, 1999, s. 98, 1999. 2Försäkringskassan, Socialförsäkringen i siffror, s. 34, 2018. 2015/16:1 utg. omr. 12, s. 35, bet. 2015/16: SfU3, rskr. 2015/16:88. 4Norm 3 är en statlig riktlinje för vad som anses vara lägsta acceptabla utrymmesstandarden. säger att ett hushåll ska ha minst ett kök och ett vardagsrum, samt att varje familjemedlem ska ha eget sovrum (makar delar rum) för att inte betraktas som trångbott. Det innebär att ett hushåll med två barn minst ska bo i 4 rum och kök. 5Se till exempel , Economic incentives, Housing allowance, and housing consumption: An unintended consequence of a shift in housing policy. Journal of housing economics, vol. 23, ss. 17– 27, 2014. 2017/18:1 utg. omr. 9, s. 144. 7Gove, och (1979). Overcrowding in the home. An empirical investigation of its possible pathological consequences. 44, no. 1, ss. 59–80, 1979; Goux och , The effect of overcrowding housing on children’s performance at school. 5–6, ss. 797–819, 2005. R I K S R E V I S I O N E N T R Å N G B O D D H E T – K O N S E K V E N S E R F Ö R H Ä L S A O C H S K O L R E S U L T A T enligt norm 3 ökat från till . har trångboddheten bland hushåll med minst en förälder född i varit oförändrad . Trångboddheten är som väntat relativt vanligare i storstadskommuner. –2017 var trångboddheten 24–i storstadskommunerna och bara hälften, , i övriga kommuner. Denna granskning visar också att trångboddhet är vanligast bland hushåll med de lägsta inkomsterna. Resultaten i granskningen visar inte några tecken på att trångboddhet enligt norm 3 skulle ha några effekter på vare sig vuxnas eller barns hälsa, vuxnas sjukfrånvaro eller barns skolresultat. I analysen har effekterna av trångboddhet analyserats med avseende på barns och vuxnas vårdkonsumtion räknat som antal dagar som inlagd inom sluten vård, vuxnas sjukfrånvaro och användning av tillfällig föräldrapenning samt barnens avgångsbetyg från årskurs 9 respektive gymnasiet. Resultaten är robusta även för striktare krav på vad som kvalificerar för trångboddhet och slutsatsen förändras inte om gränsen för att inte räknas som trångbodd i stället sätts till att varje person minst ska ha eget rum (makar delar rum) samt att det finns minst ett ytterligare rum (kök) i boendet. Det är dock rimligt att tro att det finns en nivå på trångboddhet som har negativa konsekvenser. Resultaten omfattar dock inte analys av effekter av en mer extrem trångboddhet. Granskningen visar emellertid att en mer extrem trångboddhet där fler än två personer delar sovrum har fördubblats , från av befolkningen. Ingenting i den kvantitativa analysen tyder på att bostadsbidragets förändrade fokus inneburit högre kostnader inom till exempel vården och socialförsäkringen. Sammantaget ger resultaten inget stöd för att bostadsbidragets minskade bostadspolitiska fokus fått negativa konsekvenser för de som flyttade till för små boenden efter införande av boyterestriktionen. Resultatet måste dock ses i ljuset av den relativt generösa trångboddhetsnormen. Norm 3 kan till exempel tyckas generös i relation till de satsningar inom bostadspolitiken som görs. Dessutom har konstaterat att inte används som det var tänkt när den infördes. använder till exempel en mer restriktiv definition av trångboddhet än norm 3 i deras råd kring bedömning av ekonomiskt bistånd. Resultaten av granskning ger därför anledning att ifrågasätta om gällande trångboddhetsnorm är ändamålsenligt utformad, dels för att fungera som ett riktmärke för vad som ska betraktas som lägsta acceptabla utrymmesstandard, dels utifrån inriktningen på bostadsbidraget och slutligen också med utgångspunkt i de mål för bostadsbyggandet som ställt sig bakom. 6R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Mot bakgrund av det som framkommit i granskningen bedömer att bostadsbidragets nuvarande utformning avseende boyterestriktionen inte föranleder negativa samhällsekonomiska effekter och kan därmed anses vara motiverad. vill lyfta fram vikten av att trångboddhetsnormen är ändamålsenligt utformad. Därför rekommenderar regeringen att: •i samband med den pågående översynen av bostadsbidragets konstruktion se över både utformningen och tillämpningen av trångboddhetsnormen •förtydliga syftet med trångboddhetsnormen, exempelvis med avseende på om den ska vara styrande inom såväl bostadspolitiken som social- och familjepolitiken •följa utvecklingen och de samhällsekonomiska konsekvenserna av det som kan definieras som extrem trångboddhet. R I K S R E V I S I O N E N T R Å N G B O D D H E T – K O N S E K V E N S E R F Ö R H Ä L S A O C H S K O L R E S U L T A T Statens utgifter för bostadsbidrag har nästan halverats , från 8,4 miljarder 19968 till 4,6 miljarder 20179. Detta som en konsekvens av ett flertal förändringar i bostadsbidragets utformning, bland annat införandet av en maximal bidragsgrundande boyta. Från att ha varit ett renodlat bostadspolitiskt instrument med syfte att garantera en god bostadsstandard för ekonomiskt svaga hushåll, har bostadsbidraget två syften, ett bostadspolitiskt och ett familjepolitiskt. Bostadsbidraget har således ändrat fokus och består av två delar10, det ska både garantera en god bostadsstandard och utgöra ett inkomststöd för hushåll med hög försörjningsbörda i relation till sin inkomst. Denna granskning är den tredje i ordningen i en serie av granskningar från med bostadsbidraget i fokus. granskningar (2017:911 och 2018:412) har identifierat flera förbättringsområden som regeringen bedömt motiverar en översyn av bostadsbidragets regelverk. En utredning med syfte att se över bidraget tillsattes i augusti 2018.13 Förutom att undersöka hur träffsäkerheten kan förbättras samt hur risken för skuldsättning inom bostadsbidrag kan begränsas, ingår även i uppdraget att utreda hur bostadsbidragets syfte kan renodlas och tydliggöras och lämna förslag på lämpliga åtgärder. Föreliggande granskning kan utgöra ett viktigt underlag för utredningen vad gäller frågan om bostadsbidragets tudelade syfte. 1.2 Motiv till granskning Tidigare studier har visat att förändringen i bostadsbidragets fokus har bidragit till att trångboddheten i har ökat de senaste 20 åren.14 Trångboddhet definieras enligt den så kallade norm 315, som är en statlig riktlinje för vad som 8Riksförsäkringsverket, 1999, s. 98, 1999. 9Försäkringskassan, Socialförsäkringen i siffror, s. 34, 2018. 2015/16:1 utg. omr. 12, s. 35, bet. 2015/16: SfU3, rskr. 2015/16:88. 11Bostadsbidraget – ur ett fördelnings- och arbetsmarknadsperspektiv. 12Återkrav av bostadsbidrag – lätt att göra fel. Ökad träffsäkerhet och minskad skuldsättning inom bostadsbidrag och underhållsstöd, 2018. Uppdraget ska redovisas . 14Se till exempel , Economic incentives, Housing allowance, and housing consumption: An unintended consequence of a shift in housing policy. Journal of housing economics, vol. 23, ss. 17– 27, 2014. 15Norm 3 säger att ett hushåll ska ha ett kök och ett vardagsrum, samt att varje familjemedlem ska ha eget sovrum (makar delar rum) för att inte betraktas som trångbott. 8R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N anses vara lägsta acceptabla utrymmesstandarden.16 Såväl regering som riksdag har påtalat att det kan finnas risker med trångboddhet och det är en fråga som regeringen tar på stort allvar.17 Som ett led i detta avsatte regeringen 50 miljoner 2017, 75 miljoner samt från och med 2019.18