prop · H603132 · 2019-06-03 00:00:00 — Mer konkreta kännetecken är att det ofta är fråga om höga belopp, ersättning som har mottagits , användande av oriktiga intyg, användande av företag som brottsverktyg samt att flera personer är inblandade i de brottsliga uppläggen. Det förekommer även olika typer av internationella kopplingar i denna typ av brottslighet. När det gäller att uppskatta brottslighetens omfattning har sådana försök gjorts tidigare av såväl andra utredningar som myndigheter. Detta är en mycket svår uppgift och de tidigare uppskattningarna är inte invändningsfria. Det är därför vanskligt att motivera olika åtgärder med sådana uppskattningar som grund. Vi har i stället tagit fram våra förslag till förändringar utifrån de risker som vi har uppmärksammat och med beaktande av hur allvarligt vi har bedömt att dessa risker påverkar förtroendet för välfärdssystemen. Detta innebär att vi inte gör någon uppskattning av brottslighetens omfattning. När det gäller den anmälda brottslighetens beloppsmässiga storlek kan viemellertid konstatera att det belopp som totalt har anmälts för samtliga aktörer under de granskade perioderna uppgår till varav avser kvalificerad välfärdsbrottslighet (). Det innebär att en mycket stor del av det totala anmälda beloppet kan hänföras till kvalificerad välfärdsbrottslighet. Den brottslighet som faktiskt både upptäcks och anmäls avviker markant från de beloppsmässiga bedömningar som har gjorts av storleken på avsiktligt felaktiga utbetalningar. Detta oavsett hur nära verkligheten 2018/19:132 Bilaga 4 dessa tidigare uppskattningar ligger. Enligt vår bedömning beror skillna- derna på i huvudsak två faktorer, dels att mörkertalet är mycket stort, dels att brott som faktiskt upptäcks inte anmäls. I kartläggningen har vi identifierat ett antal riskfaktorer i såväl de utsatta välfärdssystemen som vid bekämpandet av brott mot dessa system. Det är endast de risker som enligt vår bedömning är särskilt stora och angelägna att motverka som har tagits upp. Vi har valt att lyfta fram tre övergripande riskfaktorer. Det handlar för det första om att uppgifter i de register som har betydelse för utbetalningar från välfärdssystemen inte speglar verkliga förhållanden, framför allt uppgifter som är registrerade i folkbokföringsdatabasen. Dessa uppgifter spelar en viktig roll för beslut om utbetalningar från välfärdssystemen. Det gäller även uppgifter som registreras av , vilket försvårar de brottsbekämpande myndigheternas förutsättningar att utreda och lagföra brottsligheten. För det andra menar vi att beslutsunderlaget hos de utbetalande aktörerna utgör en riskfaktor. Förutsättningarna för att inhämta och kontrollera lämnade uppgifter är inte ändamålsenliga och väl avvägda och det finns därför risk att beslut om ersättningar från välfärdssystemen blir felaktiga eftersom de fattas på felaktiga beslutsunderlag. Detta gäller särskilt uppgifter om företag. En tredje riskfaktor är att de brottsbekämpande myndigheterna inte har de förutsättningar som är nödvändiga för att brott mot välfärdssystemen ska kunna utredas och beivras i tillräcklig omfattning. Åtgärder för att förbättra beslutsunderlagen för utbetalande aktörer Andra åtgärder för att förbättra beslutsunderlaget är att underrättelseskyldigheten vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen utvidgas till att avse även pensioner. Lagen utvidgas också till att gälla sådant ekonomiskt stöd som beslutas av eller Arbetsförmedlingen och som avser viss enskild person men inte utbetalas till denne. På så sätt kommer även stöd som avser en viss person men som utbetalas till ett företag eller annan att omfattas av lagens tillämpningsområde. Även lönegarantin lyfts in i lagen. Underrättelseskyldigheten utvidgas också till att gälla för kommunernas socialnämnder samt konkursförvaltare, företagsrekonstruktörer och . Åtgärder för att förbättra de brottsbekämpande myndigheternas förutsättningar att upptäcka och beivra brott Precis som för lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetal- ningar från välfärdssystemen föreslår vi att bidragsbrottslagens tillämp- ningsområde utvidgas till att även omfatta sådant ekonomiskt stöd som beslutas av eller Arbetsförmedlingen och som avser viss enskild person men inte utbetalas direkt till denne. På så sätt omfattas även de stöd som utbetalas till företag av lagen. Även här lyfts lönegarantin in under lagens tillämpningsområde. Som en konsekvens av denna utvidgning, dvs. att de brott som bedöms enligt bedrägeribestämmelsen i stället ska bedömas enligt bidragsbrottslagen, bör straffskalan för grovt bidragsbrott skärpas till fängelse i lägst och högst för att ge förutsättningar för att kunna bestämma en adekvat påföljd. Vi menar även att förundersökningar om grova bidragsbrott bör vara åklagarledda. På grund av utvidgningen av bidragsbrottslagens tillämpningsområde införs en skyldighet för konkursförvaltare, företagsrekonstruktörer och att anmäla brott mot lagen när det gäller lönegaranti. Vidare införs en skyldighet för att anmäla brott om gärningen har samband med avdrag för hushållsarbete och att anmäla brott mot folkbokföringslagen. 2018/19:132 Bilaga 4 2018/19:132 Bilaga 5 Lagförslag i betänkandet Kvalificerad välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra (SOU 2017:37) Här redovisas endast de lagförslag som behandlas i propositionen. Förslag till lag om ändring i bidragsbrottslagen (2007:612) Härigenom föreskrivs dels att 1, 3 och 6 §§ bidragsbrottslagen (2007:612) ska ha följande lydelse. Denna lag gäller sådana bidrag, ersättningar, pensioner och lån för personligt ändamål (ekonomiska förmåner) som enligt lag eller förordning beslutas av , , , , Arbetsförmedlingen, kommunerna eller arbetslöshetskassorna. Denna lag gäller också sådant ekonomiskt stöd som beslutas av eller Arbetsförmedlingen och som avser viss enskild person men inte betalas ut direkt till den enskilde. Denna lag gäller vidare lönegaranti som beslutas med stöd av lönegarantilagen (1992:497). Om brott som avses i 2 § är grovt, döms för grovt bidragsbrott till fängelse, lägst och högst . Vid bedömningen om brottet är grovt skall det särskilt beaktas 1.om brottet rört betydande belopp, 2.om den som begått brottet använt falska handlingar, eller 3.om gärningen ingått i en brottslighet som utövats systematiskt eller i större omfattning. Om brott som avses i 2 är grovt, döms för grovt bidragsbrott till fängelse, lägst och högst . Vid bedömningen om brottet är grovt ska det särskilt beaktas 1.om brottet rört betydande belopp, 2.om den som begått brottet använt falska handlingar, eller 3.om gärningen ingått i en brottslighet som utövats systematiskt eller i större omfattning. 1 Senaste lydelse 2009:1525. Myndigheter som anges i 1 § samt kommuner och arbetslöshetskassor ska göra anmälan till brottsbekämpande verksamhet eller till åklagare om det kan misstänkas att brott enligt denna lag har begåtts.Detsamma gäller konkursförvaltare, företagsrekonstruktörer, och om brott enligt denna lag kan misstänkas i fråga om lönegaranti enligt lönegarantilagen (1992:497). Myndigheter som anges i 1 § samt kommuner och arbetslöshetskassor ska göra anmälan till eller till om det kan misstänkas att brott enligt denna lag har begåtts. Denna lag träder i kraft . 2Senaste lydelse 2014:667. 2018/19:132 Bilaga 5 2018/19:132 Bilaga 5 Förslag till lag om ändring i lagen (2008:206) om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen Härigenom föreskrivs att 1 och 2 §§ i lagen (2008:206) om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen ska ha följande lydelse. Denna lag gäller sådana bidrag, ersättningar och lån för personligt ändamål (ekonomiska förmåner) som enligt lag eller förordning beslutas av , , , , Arbetsförmedlingen, kommunerna eller arbetslöshetskassorna. Denna lag gäller sådana bidrag, ersättningar, pensioner och lån för personligt ändamål (ekonomiska förmåner) som enligt lag eller förordning beslutas av , , , , Arbetsförmedlingen, kommunerna eller arbetslöshetskassorna. Denna lag gäller också sådant ekonomiskt stöd som beslutas av eller Arbetsförmedlingen och som avser viss enskild person men inte betalas ut till den enskilde. Denna lag gäller vidare lönegaranti enligt lönegarantilagen (1992:497). digheten, , Kronofog- digheten, , Kronofog- lingen och arbetslöshetskassorna. gen, kommunernas socialnämnder, Skyldigheten gäller dock inte i gäller dock inte i Senaste lydelse 2009:1015. Senaste lydelse 2009:1015. Denna lag träder i kraft . 2018/19:132 Bilaga 5 2018/19:132 Bilaga 6 Förteckning över remissinstanserna avseende betänkandet Kvalificerad välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra (SOU 2017:37) Efter remiss har yttrande över betänkandet Kvalificerad välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra (SOU2017:37) kommit in från , Hovrätten för , , , , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern, , , , , Säkerhetspolisen, Kriminalvården, , , , , , , Inspektionen för vård och omsorg, Myndigheten för delaktighet, Inspektionen för socialförsäkringen, , , , , , , , i län, i län, i län, i , i län, Statskontoret, , , (), (), , , , Arbetsförmedlingen, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, kommun, Bodens kommun, kommun, , , , , , kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, , Arbetslöshetskassornas samorganisation (SO), Delegation för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen, Föreningen (), i (LO), Rekonstruktörs- och konkursförvaltarkollegiet (REKON), Svensk Försäkring, , , allmännyttiga bostadsföretag (), Kommuner och Landsting (SKL), () och Vårdföretagarna . ombudsmän, kommun, , Falu kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , , Ystads kommun, läns landsting, , läns landsting, , Fastighetsägarna , Företagarna, , , Lika unika - federationen mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning, , Akademikers () och har inbjudits att lämna synpunkter, men har avstått från att yttra sig eller inte hörts av. Yttranden har därutöver kommit in från , Länsstyrel- sen i , , kommun och Småföre- Den som lämnar oriktiga uppgifter eller inte anmäler ändrade förhållanden som han eller hon är skyldig att anmäla enligt lag eller förordning, och på så sätt orsakar fara för att en ekonomisk förmån eller ett ekonomiskt stöd felaktigt betalas ut eller betalas ut med ett för högt belopp, döms för bidragsbrott till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter eller fängelse i högst sex månader.Denna lag gäller sådana bidrag, ersättningar, pensioner och lån för personligt ändamål som enligt lag eller förordning beslutas av , , , , , en kommun eller en arbetslöshetskassa och som betalas ut till en enskild person (ekonomisk förmån).Denna lag gäller även sådana stöd, bidrag och ersättningar som enligt lag eller förordning beslutas av , Arbetsförmedlingen eller en kommun och som avser en enskild person, men inte betalas ut till den enskilde (ekonomiskt stöd). Förslag till lag om ändring i bidragsbrottslagen Härigenom föreskrivs i fråga om bidragsbrottslagen (2007:612) dels att 1–6 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 7 §, av följande lydelse. Denna lag gäller sådana bidrag, ersättningar, pensioner och lån för personligt ändamål (ekonomiska förmåner) som enligt lag eller förordning beslutas av Försäkrings- , , Arbetsförmedlingen, kommunerna eller arbetslöshetskassorna. Den som lämnar oriktiga uppgifter eller inte anmäler ändrade förhållanden som han eller hon är skyldig att anmäla enligt lag eller förordning, och på så sätt orsakar fara för att en ekonomisk förmån felaktigt betalas ut eller betalas ut med ett för högt belopp, döms för bidragsbrott till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter eller fängelse . 1 Senaste lydelse 2009:1525. Om brott som avses i 2 § är grovt, Om brott som avses i 2 § är grovt, döms för grovt bidragsbrott till döms för grovt bidragsbrott till fängelse, lägst och fängelse, lägst och Vid bedömningen om brottet är Vid bedömningen av om brottet grovt skall det särskilt beaktas är grovt ska det särskilt beaktas 1.om brottet rört betydande belopp, 2.om den som begått brottet använt falska handlingar, eller 3.om gärningen ingått i en brottslighet som utövats systematiskt eller i större omfattning. Den som av grov oaktsamhet begår en sådan gärning som avses i 2 §, döms för vårdslöst bidragsbrott till böter eller fängelse i högst . Om gärningen med hänsyn till Om gärningen med hänsyn till beloppet och övriga omständig- beloppet, risken för slutlig eko- heter är mindre allvarlig, döms inte nomisk skada och övriga omstän- digheter är mindre allvarlig, döms inte till ansvar. Den som före utbetalning av en ekonomisk förmån frivilligt vidtar en åtgärd som leder till att ett korrekt beslut om förmånen kan fattas, döms inte till ansvar enligt 2–4 §§. Myndigheter som anges i 1 § Myndigheter som anges i 1 § samt kommuner och arbetslöshets- samt kommuner och arbetslöshets- kassor ska göra anmälan till Polis- kassor ska göra anmälan till Polis- myndigheten eller till Åklagar- myndigheten om det kan misstän- myndigheten om det kan miss- kas att brott enligt denna lag har tänkas att brott enligt denna lag har Bestämmelserna i 35 kap. 1 § hindrar inte att en person får dömas till påföljd för bidragsbrott som är ringa enligt 2 § eller vårdslöst bidragsbrott enligt 4 §, om den misstänkte häktats eller fått del av åtal för brottet från brottet. 2Senaste lydelse 2014:667. 2018/19:132 Bilaga 7 Denna lag träder i kraft . Underrättelseskyldighet enligt lagen gäller för , , , , , , Arbetsförmedlingen, kommunerna och arbetslöshetskassorna. Skyldigheten gäller dock inte i brottsbekämpande verksamhet. Förslag till lag om ändring i lagen (2008:206) om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen Härigenom föreskrivs att 1–4 §§ lagen (2008:206) om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen ska ha följande lydelse. 2018/19:132 Bilaga 7 Denna lag gäller sådana bidrag, ersättningar och lån för personligt ändamål (ekonomiska förmåner) som enligt lag eller förordning beslutas av , , , , Arbetsförmedlingen, kommunerna eller arbetslöshetskassorna. Denna lag gäller sådana bidrag, ersättningar, pensioner och lån för personligt ändamål som enligt lag eller förordning beslutas av , , , , Arbetsförmedlingen, en kommun eller en arbetslöshetskassa och som betalas ut till en enskild person (ekonomisk förmån). Denna lag gäller även sådana stöd, bidrag och ersättningar som enligt lag eller förordning beslutas av , Arbetsförmedlingen eller en kommun och som avser en enskild person, men inte betalas ut till den enskilde (ekonomiskt stöd). Underrättelseskyldighet enligt lagen gäller för , , , , , , Arbetsförmedlingen och arbetslöshetskassorna. Skyldigheten gäller dock inte i brottsbekämpande verksamhet. Om det finns anledning att anta Om det finns anledning att anta att en ekonomisk förmån har be- att en ekonomisk förmån eller ett slutats eller betalats ut felaktigt ekonomiskt stöd har beslutats eller Senaste lydelse 2009:1015. Senaste lydelse 2009:1015. 2018/19:132 Bilaga 7 eller med ett för högt belopp, ska underrättelse om detta lämnas till den myndighet eller organisation som har fattat beslutet. Har förmån beslutats efter överklagande ska underrättelse i stället lämnas till den myndighet eller organisation som följer av 1 §. betalats ut felaktigt eller med ett för högt belopp, ska underrättelse om detta lämnas till den myndighet eller organisation som har fattat beslutet. Har förmån beslutats efter överklagande ska underrättelse i stället lämnas till den myndighet eller organisation som följer av 1 §. Av underrättelsen ska det framgå vilka omständigheter som ligger till grund för antagandet att en ekonomisk förmån har beslutats eller betalats ut felaktigt eller med ett för högt belopp. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet samt justitieråden och Ett starkare skydd för välfärdssystemen Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändring i bidragsbrottslagen (2007:612), 2.lag om ändring i lagen (2008:206) om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om ändring i bidragsbrottslagen Genom det föreslagna andra stycket utvidgas lagens tillämpningsområde till att även avse stöd, bidrag och ersättningar som beslutas av , Arbetsförmedlingen eller en kommun och som avser en enskild person, men inte betalas ut till den enskilde (ekonomiskt stöd). Av remissen framgår att andra stycket är avsett att träffa stöd som betalas ut till annan än den enskilde. Vid föredragningen har framkommit att formuleringen ”inte betalas ut till den enskilde” har valts i stället för ”betalas ut till annan än den enskilde” eftersom stödet i vissa fall kan lämnas i form av en kreditering på ett skattekonto. Enligt Lagrådets mening bör det angivna syftet med utvidgningen, att lagen ska omfatta stöd som betalas ut till annan än den enskilde, framgå av lagtexten. Att även stöd som lämnas genom att ett skattekonto krediteras omfattas bör kunna tydliggöras genom att uttrycket ”betalas ut till eller tillgodoräknas annan än den enskilde” väljs (jfr formuleringen i 2 § skattebrottslagen, 1971:69). Efter viss ytterligare språklig justering föreslås följande lydelse av paragrafen. Denna lag gäller sådana bidrag, ersättningar, pensioner och lån för personligt ändamål som enligt lag eller förordning beslutas av , , , , Arbetsförmedlingen, en kommun eller en arbetslöshetskassa och betalas ut till en enskild person (ekonomisk förmån). 2018/19:132 Bilaga 8 2018/19:132 Bilaga 8 Denna lag gäller även sådana stöd, bidrag och ersättningar som enligt lag eller förordning beslutas av , Arbetsförmedlingen eller en kommun och avser en enskild person, men betalas ut till eller tillgodoräknas annan än den enskilde (ekonomiskt stöd). För att paragrafen tydligt ska omfatta även krediteringar på ett skattekonto bör den justeras på följande sätt. ...en ekonomisk förmån eller ett ekonomiskt stöd felaktigt betalas ut, felaktigt tillgodoräknas, betalas ut med ett för högt belopp eller tillgodoräknas med ett för högt belopp, döms… Av skäl som angetts vid 1 och 2 §§ bör efter ”utbetalning” införas ”eller tillgodoräknande”. Förslaget till lag om ändring i lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen Paragrafen bör justeras på motsvarande sätt som Lagrådet föreslagit vid 1 § förslaget till lag om ändring i bidragsbrottslagen. I linje med vad som tidigare angetts bör första meningen justeras på följande sätt. …en ekonomisk förmån eller ett ekonomiskt stöd har beslutats, betalats ut eller tillgodoräknats felaktigt eller med ett för högt belopp, … I andra meningen bör efter ”förmån” läggas till ”eller stöd”. Paragrafen bör justeras på motsvarande sätt som 3 § första meningen. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , Y , M , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2018/19:132 Ett starkare skydd för välfärdssystemen