prop · H603101 · 2019-04-15 00:00:00 — Beloppet består av de socialavgifter, allmänna pensionsavgifter och statliga ålderspensions- avgifter som överförts till premiepensions- systemet, med avdrag för utbetalda premie- pensioner (6,), som ingår i utbetalda ålderspensioner. Transfereringar till företag ökade Transfereringar till företag ökade med . Bidraget till ökade med Transfereringar finansierade med EU-medel för gårdsstöd, landsbygdsåtgärder m.m. ökade med . Investeringsstöd för bostadsbyggande ökade Bidragen till privata företag och kommunala bolag ökade med jämfört med föregående år. Ökningen beror på ett ökat investeringsstöd för anordnande av hyres- bostäder och bostäder för studerande. Stödet till klimatinvesteringar för bl.a. stöd till installation av laddningsinfrastruktur för elfordon ökade med . Transfereringar till kommuner ökade De senaste årens ökning av bidragen till kommuner har fortsatt. Transfereringar till kommuner och landsting ökade totalt med . De allmänna bidragen till kommuner ökade med . De innefattar det statliga bidraget till den kommunalekonomiska utjämningen som nettoredovisas på statens budget. På statens budget sammanförs det generella statsbidraget med utjämningssystemet. Ökad ersättning till kommunerna för ingående mervärdesskatt Kommunernas ersättning för ingående mer- värdesskatt ökade med till följd av ökad konsumtion. Den kommunalekonomiska utjämningen till kommuner och landsting ökade med . Kommuner och landsting fick även från anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen liksom föregående år. Utgifterna för kommunersättning för flyktingmottagande minskade bidrag till kommuner för integration och migration minskade med . Utgifter för ersättningar och bostadskostnader till kommuner minskade med . Minskningen förklaras delvis av färre asylsökande och av att antalet asylsökande barn och unga har minskat mellan åren. Kommunerna får också kommunersättning när de tar emot nyanlända med uppe- hållstillstånd. När beslut om uppehållstillstånd har beviljats skrivs de asylsökande ut ur S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 mottagningssystemet och blir i stället placerade i kommuner. Ersättningar till kommuner vid flyktingmottagande ökade med . Totalt ansökte 21 502 personer om asyl 2018. Syriska medborgare är fortfarande den största gruppen med 2 709 ansökningar, men ansök- ningarna från den gruppen har minskat jämfört med . ansökte vidare 944 ensamkommande barn och unga om asyl. Det totala antalet kommun- mottagna uppgick till 43 745. , 2016 och 2015 var antalet kommun- mottagna 68 442, 68 761 respektive 51 197. Bidrag för läkemedelsförmånerna ökade med . Personalsatsning och resursförstärkning till landstingen Från anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård fick landstingen för personalsatsning och för patientmiljarden. Anslagsposterna är nya vilket förklarar ökningen med . Bidraget till förlossningsvård och kvinnors hälsa ökade med . Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ökade med 2018. hade drygt 19 000 personer extratjänster främst i kommunerna. Extratjänster är till för nyanlända och långtidsarbetslösa. Kommunerna fick från det nya anlaget 1:21 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. Bidraget ska användas till insatser som stärker likvärdighet och kunskapsutveckling i förskole- klass och . Statligt stöd till vuxenut- bildning och Statligt stöd till yrkeshögskole- utbildning ökade med mellan åren. Mer bidrag till utveckling av socialt arbete Bidrag till utveckling av socialt arbete ökade med . Ökningen beror på nya satsningar för avgiftsfria ferieaktiviteter och simundervisning . Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet ökade med S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 mer i bidrag. Bland transfereringar till utlandet ökade avgiften till EU med netto. Den BNI-baserade avgiften ökade. Till skillnad mot redovisningen på statens budget redovisas avgiften här periodiserad. Kostnaden för bistånd och andra inter- nationella bidrag genom Styrelsen för inter- nationellt utvecklingssamarbete (Sida) ökade med . Sidas bidrag till multilaterala och internationella organisationer och fonder, hållbar utveckling samt bidrag till och ökade mest. För att nå upp till målet om att ska betala av bruttonationalinkomsten i bistånd, höjdes främst anslaget för biståndsverksamhet. Utgifterna för migration som ingår i bistånds- ramen förväntas minska och det förklarar en utökad ram inom biståndsverksamheten. Det internationella biståndet räknas av för flyktingkostnader. beräknas utgifterna för internationellt bistånd bli lägre än de skulle varit utan avräkning för flyktingkostnader. utbetalning av dagersätt- ning till asylsökande redovisas i enlighet med nationalräkenskaperna som bidrag till övriga länder. Dagersättning betalas från anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader. Även ersättningar från anslaget 1:7 Utresor för avvisade och utvisade redovisas som bidrag till övriga länder. Dessa ersättningar minskade med . Avsättning till/upplösning av fonder Avsättning till fonder i staten avser främst Resolutionsreserven, Insättningsgarantifonden och Stabilitetsfonden som förvaltas av Riksgälds- kontoret samt Kärnavfallsfonden. Resolutionsreserven bildades och tillförs nu resolutionsavgifter och avkastning på fonderade medel. Fonden har ökat med , vilket avser resolutions- avgifter med och en negativ avkastning på som beror på den negativa räntan på räntekonto som i sin tur påverkas av ränta. Avsättningen är högre än föregående år, vilket beror på att avgifterna till fonden har ökat. Avsättningen till Kärnavfallsfonden sjönk med , på grund av högre kostnader för ersättning och lägre avgiftsintäkter. Avgifterna från reaktor- innehavarna betalas i förhållande till levererad energi och bestäms av regeringen. De minskade något till . Kostnaderna för ersättningar till reaktorinne- havarna ökade med nära till . Det finansiella nettot inklusive marknadsvärdeförändringar förbättra- des däremot med ca till . Orealiserade negativa värdeförändringar ökade, men realisations- vinsterna ökade mer jämfört med föregående år. Avsättningen till Insättningsgarantifonden beror på det ekonomiska resultatet i garanti- verksamheten. Avsättningarna till fonden minskade på grund av lägre avgifter. Insättnings- garantiavgifterna uppgick till , vilket är en minskning med . Finansiella poster uppgick till , vilket var betydligt mer än föregående år som påverkades av negativa marknadsvärdeförändringar. har den minskat med beroende på den negativa räntan på räntekonto. De tidigare stabilitets- avgifterna har upphört efter bildandet av resolutionsreserven (se not 42). Övriga fonder i staten är förhållandevis små och det gäller därmed även avsättningar till och upplösning av dessa fonder. Mer information om vilka fonder som redovisas av statliga myndigheter finns i not 42. Summa lönekostnader efter eliminering av S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Eliminering av premieintäkt för statliga S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Summa kostnader för personal Statens kostnader för personal ökade med eller . Löner, inklusive lagstadgade arbetsgivaravgifter ökade medan pensionskostnaderna ökade . Lönekostnader inklusive lagstadgade arbets- givaravgifter ökade med , vilket motsvarar . Lagstadgade arbets- givaravgifter uppgick av lönesumman, vilket är samma procentsats som . Myndigheternas inbetalda arbetsgivaravgifter, löneskatter m.m. är statsinterna transaktioner och därmed inga kostnader för staten och har därför eliminerats. lönekostnader ökade vilket beror på löneökningar och ett ökat antal anställda för att möta ökad verksamhetsvolym . Lönekostnaderna hos ökade vilket främst beror på att antalet anställda inom migrationsdomstolarna har ökat till följd av ökad målinströmning. Lantmäteriets lönekostnader ökade vilket främst beror på en ökning av antalet anställda och delvis på ökade löner i samband med personalomsättning. På minskade lönekost- naderna med anledning av personalminskningar på grund av ett minskat mottagande och minskat antal asylärenden. () redovisar statens tjänstepensionsåtagande. Skulden för de förmånsbestämda tjänstepensionerna som SPV försäkringstekniska omvärderingar som beror på att räntan i beräkningsgrunderna sänkts till - från -0,föregående år. Staten har övergått till en ny redovisningsprincip som innebär att effekten av försäkringstekniska omvärderingar redovisas direkt mot nettoförmögenheten och inte i (Se redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). Det innebär att av skuldökningen på har endast 4,2 miljarder påverkat årets pensions- kostnader. En mer detaljerad beskrivning av de faktorer som ingår i förändringen av statens pensionsavsättning finns i not 43. och de tre affärsverken är de myndigheter som vid sidan av SPV redovisar Riksdags- förvaltningen har också övergått till den nya redovisningsprincipen och tillämpar fr.o.m. samma beräkningsgrunder som de SPV använder för statens tjänstepensionsåtagande. Av för- ändringen av och de tre affärsverkens pensionsskulder, sammantaget , har endast påverkat årets pensionskostnader. En närmare beskrivning av detta finns i avsnittet Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar och i not 43. Myndigheternas pensionskostnader består främst av för statens avtalsenliga tjänste- pensioner, vilket utöver premien till SPV för anställda födda även innefattar avgifter till kompletterande ålderspension (Kåpan) och den individuella ålderspensionen (Iåp). finns ett nytt pensionsavtal i staten, PA 16, vilket innebär att tjänstepensionerna för anställda födda är så gott som helt premie- bestämda. Pensionspremiernas storlek för de förmånsbestämda tjänstepensionerna beror på åldersfördelningen och löneläget hos personalen vid respektive myndighet. för förmåns- bestämda avtalsförsäkringar betalas till och hanteras till största delen av SPV och den delen har därför eliminerats i resultaträkningen. Däremot har särskilda organisationer som inte är myndigheter hand om den kompletterande och individuella ålderspensionen samt de nya premierna enligt PA 16. Myndigheternas för dessa elimineras därför inte. Detsamma gäller också för några myndigheter som gör egna pensionsavsättningar. Kostnaderna för dessa ingår i statens pensionskostnader och elimineras inte. Övriga personalkostnader består av kostnader för personalutbildning, traktamenten m.m. och minskade . Myndigheten för samhällsskydd och S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Måttet årsarbetskrafter ska visa de anställdas arbetsvolym under ett räkenskapsår räknat i antalet heltidstjänster. Som anställd räknas inte den som är uppdragstagare (konsult) även om denna arbetar med samma uppgifter som anställda. Anställda i utlandet, vars löner betalas med myndighetens medel, ska ingå när antalet årsarbetskrafter räknas fram. Den arbetstid som räknas in ska vara den tid som myndigheten utbetalt lön eller annan ersättning för i utbyte mot arbete. Omräkning till heltidstjänster innebär att deltidsanställd personal ingår i summa antal årsarbetskrafter med den procentandel av en heltidstjänst som deras tjänstgöring utgör. Uppgifterna i tabellen bygger på myndigheternas rapportering i statens informationssystem . ökade antalet årsarbets- krafter totalt med 3 067 stycken vilket motsvarar . Hos ökade antal årsarbets- krafter med vilket beror på att myndigheten har räknat in anvisad personal från Arbetsförmedlingen i årsarbets- krafterna. Myndigheten har också ökat antalet egna anställda med anledning av nya uppdrag som ålagts myndigheten. har ökat antalet årsarbetskrafter med 866 personer eller vilket beror på ett ökat resursbehov för att möta en planerad ökad verksamhetsvolym . årsarbets- krafter har minskat med 1 311 personer vilket motsvarar . Detta beror på att verksamheten håller på att anpassas till en lägre nivå på grund av minskade antal asylärenden och ett lägre mottagande. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Vissa garanti- och kreditkostnader Eliminering av inomstatliga lokalkostnader Varav utbetalda skadeersättningar inklusive skaderelaterade kostnader1 Varav återvunna förluster för skadeersättningar inklusive skaderelaterade kostnader1 Kostnader för lokaler avser myndigheternas kostnader för hyrda lokaler. Redovisningen per myndighet är brutto och inkluderar även hyra till andra statliga myndigheter. Elimineringar av inomstatliga lokalkostnader avser lokalkostnader för de myndigheter som hyr sina lokaler av och . hyreskostnader minskade med eller . Förändringen beror framförallt på en minskning av antalet tillfälliga boenden för asylsökande. Antalet inskrivna i anläggningsboenden minskade med . Varav förändring av skadeersättningar och 1Med beaktande av återförsäkring Under posten vissa garanti- och kreditkostnader redovisas kostnader för statlig garanti- och utlåningsverksamhet som inte redovisas bland transfereringar. Bland transfereringar redovisas garanti- och utlåningskostnader där det finns ett väsentligt inslag av subventioner. I avsnittet för statens verksamhet redovisas garanti- och kreditkostnader i en egen post eftersom de har annan karaktär än övriga driftkostnader och de kraftiga variationerna mellan åren är jämförelsestörande. Vissa garanti- och kreditkostnader ökade med jämfört med föregående år. EKN:s kostnader är lägre men Riksgälds- kontorets kostnader är högre än föregående år. Kostnaderna för EKN minskade med jämfört med föregående år. Förändring av skadeersättningar och regress- fordringar minskade kostnaderna för EKN, med sammanlagt , jämfört med föregående år. Det beror främst på att de kommersiella fordringarna har ökat på grund av enstaka större skade- utbetalningar för affärer i , och samt ett antal affärer i . Återvunna förluster för skadeersättningar inklusive skaderelaterade kostnader härrör framför allt från , , och . De minskar kostnaderna med , vilket är mer än föregående år. EKN:s utbetalda skadeersättningar inklusive skaderelaterade kostnader är dock högre än föregående år, och är hänförliga till föregående års skador. De största utbetalningarna avsåg affärer till , och . Skaderelaterade kostnader är kostnader för indrivning och skade- förebyggande åtgärder. kostnader ökade med jämfört med föregående år. redovisade inga minskade nedskrivningar för förväntade låneförluster, men större nedvärdering av tillgångar i garanti- verksamheten och lägre återvunna förluster för skadeersättningar inklusive skaderelaterade kostnader 2018. Som förändring av skade- ersättningar och regressfordringar redovisar i kostnader för nedskrivning av finansiella tillgångar, regressfordringar och andra tillgångar i garanti- och utlåningsverksamheten vilket bara uppgick till föregående år. Det beror främst på en lägre värdering 2018 av de tillgångar som uppkom i samband med infriandet av den statliga garantin för Automobile AB:s lån i Europeiska investeringsbanken. åter- vunna förluster för skadeersättningar minskar kostnaderna med i utdelning från . garantier som långivare kan teckna rör främst lån till bostadsbyggande och kostnads- minskningen på beror på högre värdering av regressfordringarna jämfört med föregående år. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Övriga driftkostnader - tjänster Övriga driftkostnader - varor , övrig drift – varor och tjänster S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Summa affärsverk, övrig drift – varor och Övriga driftkostnader - reparationer, diverse Myndigheten för samhällsskydd och Summa övriga driftkostnader -reparationer, anläggningstillgångar i egen regi Summa aktivering utveckling av anläggningstillgångar i egen regi Eliminering av inomstatliga transaktioner Total summa övriga driftkostnader Övriga driftkostnader är myndigheternas köp av tjänster, varor, reparationer och diverse andra Redovisning görs brutto under varje avsnitt och raden eliminering gäller köp av 690varor och tjänster mellan myndigheter. 309övriga driftkostnader ökade med 8,1 miljarder 284kronor jämfört med föregående år. 150Trafikverket upphandlar entreprenader och 192konsulter för byggande och underhåll av vägar och järnvägar samt för planering och 223påverkas av de aktiveringar som görs såväl för köp 164av tjänster som för köp av varor. 139gäller järnvägsanläggningar, produktionsanlägg- 172ningar samt väganläggningar. 128att kostnader för köp av varor och tjänster förs 95bort från resultaträkningen och tas upp som 129investering i balansräkningen. än föregående år för utveckling av anläggnings- tillgångar i egen regi vilket minskade de totala varor och tjänster med vilket medförde att totala driftkostnaderna hos 110jämfört med föregående år. förklaras dels av ökade kostnader för värnpliktig personal på grund av ett större antal rekryter och dels av ökade kostnader för ammunition och Även kostnader för köpta tjänster har Ökade driftkostnader för varor hos Försvarets materielverk gäller främst flygmateriel, för strids- Av driftkostnader för materielför- sörjningstjänster avser den största förändringen driftkostnader för inköp av tjänster ökade jämfört med föregående år. beror bl.a. på ökade underhållskostnader för helikoptrar och högre bränslepriser för fordon. Statens fastighetsverks minskade driftkostnader beror främst på lägre kostnader för hyresgäst- med till följd av avvecklingen av tillfälliga boenden och minskade kostnader för tolkar. Myndigheten för samhällsskydd och I posten ingår avskrivningar och nedskrivningar på anläggningstillgångar. av- och nedskrivningar ökade med jämfört med före- gående år. Det beror främst på avskrivningar på väg- och järnvägsanläggningar (se not 18 och 19). Försvarsmaktens avskrivningar ökade med vilket främst beror på ökade avskrivningar på beredskapsinventarier. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Resultat från andelar i hel- och delägda företag Resultat från andelar i företag med Övriga företag som redovisas av S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Summa resultat från andelar i företag med Resultat från andelar i företag med Summa resultat från andelar i företag med Resultat från andelar i hel- och delägda Resultat från andelar i företag med Resultat från andelar i företag med Med bestämmande statligt inflytande avses när statens ägarandel överstiger . Med väsentligt statligt inflytande avses när statens ägarandel uppgår till högst 50 och lägst . Det resultat som redovisas ovan baseras på det redovisade nettoresultatet hos bolagen enligt årsbokslut , utom i några fall då ett tidigare delårsbokslut använts. Resultat- andelarna har ökat med jämfört med och uppvisar ett totalt resultat på . resultat förbättrades med till en vinst på . Förbättringen avser främst minskade finansiella kostnader och inkomstskatter. Akademiska hus AB visade ett minskat resultat med jämfört med föregående år. Försämringen är främst hänförbar till lägre positiva värdeförändringar i fastigheter med . Resultatet för förbättrades med . Förbättringen avser främst högre marknadspriser på järnmalm och ett gynnsammare utfall för pris- och valutasäkringar, vilket uppvägt ökade kostnader för avsättningar till samhällsomvandling och ett försämrat finans- netto. redovisade ett förbättrat resultat med främst beroende på ökat värde på innehavet av växande skog. visade bättre resultat än föregående år, vilket främst beror på ökat värde på ägda förvaltningsfastigheter. redovisade ett i stort sett oförändrat resultat, med ett förbättrat räntenetto på och lika stora kostnads- ökningar. Resultatandelarna från Systembolaget har reducerats med betald utdelning, som bägge åren uppgår till . Utdelningen redovisas i stället som skatteintäkt. Resultatet före denna omföring uppgick till 2018 och 2017. Resultatet i uppgick till , vilket är sämre än föregående år. Resultatet behandlas inte som resultat från andelar i årsredovisningen för staten. I stället redovisas utdelade belopp som skatteintäkt. redovisade en lägre resultatandel, vilket främst avser resultat från avyttrad verksamhet där resultat- andelen försämrats med . Resultatet för Nordiska Investeringsbanken avser . Finansiella intäkter och kostnader för Ränteintäkter avseende upplåning i svenska Ränteintäkter avseende upplåning i Räntekostnader avseende upplåning i Räntekostnader avseende upplåning i Realiserade valutakursförändringar (netto) Orealiserade valutakursförändringar (netto) Överkurs vid emission (netto) Intäktsförda, preskriberade obligationer Realiserade kursförändringar (netto) Provisioner till banker m.fl. Nettokostnad för förvaltning av statsskulden redovisar finansiella intäkter och kostnader för förvaltning av statsskulden. De innefattar även intäkter och kostnader för skuldskötselåtgärder. uppgick nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser och valutakursförändringar m.m.) till , vilket innebär att nettokostnaden ökade med från föregående år. Negativ påverkan från valutakursförändringar med och ökade ränte- kostnader med har delvis uppvägts av att kursförändringar förbättrats med . S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Av dessa avser valutakursvinster. levererade in ett överskott på . redovisar främst räntor i skatte- kontosystemet. Kärnavfallsfondens intäkter omfattar ränte- intäkter för nominella placeringar. Centrala finansiella intäkter består av räntor på studielån och ränte- intäkter på återkrav gällande hemutrustningslån m.m.Dessa har minskat med till följd av ett lägre ränteläge. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 aktiverat räntekostnader i samband med anlägg- ningsprojekt, eftersom räntan är en del av de utgifter myndigheten tar upp som tillgång för att bygga anläggningen. Balanserade utgifter för utveckling Årets investeringar, anskaffningsutgifter Årets investeringar, egen utveckling Årets avskrivningar och nedskrivningar Minskning av ack avskrivningar vid Aktivering av finansiella kostnader Beloppen för ingående balans för ackumulerat anskaffningsvärde och ackumulerade avskrivningar kan skilja sig något från utgående balans, beroende på att det förekommer justeringar av ingående balans eller överföringar mellan myndigheter direkt mot det ackumulerade värdet. Övriga finansiella kostnader minskade med jämfört med föregående år främst på grund av negativ värdeförändring på finansiella instrument. finansiella kostnader avser främst beräknade och realiserade kurs- förluster för och skadefordringar. Statens jordbruksverks finansiella kostnader har ökat med . Det förklaras av ökade finansiella korrigeringar i transfererings- avsnittet. arbetes (Sida) finansiella kostnader har minskat med vilket förklaras med minskade valutakursförluster i samband med reservering för skadefordringar och fordringar för garantiavgifter. finansiella kostnader består bl.a. av en förlust vid försäljning av och valutakursförluster på fordringar och skulder. I noten redovisas finansiella kostnader per myndighet brutto. I posten Balanserade utgifter för utveckling ingår främst egenutvecklade it-system och program. Totalt ökade tillgångarna för balanserade utgifter för utveckling med 2018. största tillgångarna finns hos , , och Polismyndig- heten. har balanserade utgifter för utveckling av it-system om . Den största delen avser it-stöd för ärendehantering, självbetjäning och automatise- ring. förvaltar it-system för pensionshantering för räkning. På uppdrag av vidareutvecklar dessa system och fakturerar för kostnader för avskrivningar på dessa tillgångar. och har balanserade utgifter för utveckling av it-system om 820 mil- joner kronor respektive . Av de totala investeringarna på står för , för 265 mil- joner kronor och för . Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Årets investeringar, anskaffningsutgifter Årets investeringar, egen utveckling Årets avskrivningar och nedskrivningar Minskning av ack avskrivningar vid Beloppen för ingående balans för ackumulerat anskaffningsvärde och ackumulerade avskrivningar kan skilja sig något från utgående balans, beroende på att det förekommer justeringar av ingående balans eller överföringar mellan myndigheter direkt mot det ackumulerade värdet. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Myndigheten för samhällsskydd och Under posten Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar redovisas i första hand köpta it-system och program. Posten ökade med jämfört med föregående år.