prop · H603140 · 2019-06-18 00:00:00 — redogörelse för företag med statligt ägande Regeringens skrivelse 2018/19:140 redogörelse för företag med statligt Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för förvaltningen av statens bolagsägande och för verksamheten i de bolag som förvaltade /19. I skrivelsen berörs också den verksamhet som bedrivs i , Stiftelsen Industrifonden och Stiftelsen . 1 Inledande om verksamhetsberättelsen för bolag med statligt Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Inledande om verksamhetsberättelsen för Skr. bolag med statligt ägande ska regeringen lämna en redogörelse för bolag med statligt ägande (prop. 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29, rskr. 1980/81:147). Syftet med redogörelsen är att beskriva statens bolagsägande och de värden som finns i sådana bolag. Redogörelsen har utvecklats till både form och innehåll. Årets redogörelse från regeringen – Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2018 – finns som bilaga. Verksamhetsberättelsen liksom de delårsrapporter som publiceras för bolagen med statligt ägande finns även publicerade på . I verksamhetsberättelsen redovisas hur förvaltningen av statens bolagsägande har utvecklats . Förändringar av styrelseledamöter redovisas t.o.m. . I redovisningen ingår information dels om aktiebolag vars aktier förvaltas av , dels om verksamheten i organisationerna , Stiftelsen Industrifonden och Stiftelsen . I verksamhetsberättelsen redogör regeringen även för statens ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande. Statens ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande 2017 beslutades och är därmed oförändrade sedan 2017 års redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2016/17:140). Regeringen avser att inom ramen för statens ägarpolicy fortsätta att utveckla regeringens bolagsstyrning samt att vid behov revidera statens ägarpolicy. Regeringen ska aktivt förvalta statens tillgångar i form av aktierna i bolagen med statligt ägande så att deras värdeutveckling och avkastning blir den bästa möjliga givet ett balanserat risktagande och se till att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. För att åstadkomma detta är det viktigt att ge bolagen förutsättningar och möjligheter att utvecklas och fortsätta konkurrera på sina marknader. Det är viktigt att staten är en aktiv, professionell ägare med fokus på långsiktigt värdeskapande. En ökad globalisering, teknologisk utveckling och konkurrensutsättning har förändrat förutsättningarna för ett flertal av de statligt ägda bolagen. Som en konsekvens av detta har den statligt ägda bolagsportföljen förändrats betydligt . För staten som ägare ingår att pröva skälen för fortsatt statligt ägande liksom att överväga bolagens olika uppdrag och inriktning. Samhällsuppdrag i ett flertal av bolagen motiverar dock att staten även fortsättningsvis är en betydande bolagsägare. bemyndigades regeringen att avyttra statens aktier i (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1, rskr. 2012/13:103) och bemyndigades regeringen att som alternativ avveckla bolaget (prop. 2013/14:125, bet. 2013/14:CU25, rskr. 2013/14:212). Vid årsstämman i Bostadsgaranti beslutades att bolaget skulle likvideras. Likvidationen av bolaget avslutades . Mot bakgrund av granskning och rapport om regeringens hantering av risker i statliga bolag (RiR 2015:15) har informationsgivningen till stärkts i verksamhetsberättelsen , t.ex. genom en beskrivning av omvärldsfaktorer och 2018/19:140 branschspecifika riskfaktorer som kan påverka den statligt ägda bolagsportföljen. Regeringen avser att fortsätta utvecklingen av informationsgivningen för att säkerställa att får en god bild av den statligt ägda bolagsportföljen. ingår i verksamhetsberättelsen exempelvis en sammanställning över de globala mål enligt Agenda 2030 som bolagen har identifierat som mest väsentliga för sina respektive verksamheter. Mot bakgrund av granskning och rapport om omvandlingen av och – bristande underlag hos regeringen och (RiR 2017:34) har en mer ingående redogörelse lämnats för och den pågående samhällsomvandlingen, inklusive information om bl.a. ansvarsförhållanden och risker och riskhantering. Även en tydligare sammanställning över måluppfyllnad av uppdragsmålen har inkluderats bl.a. mot bakgrund av granskning och rapport om statligt ägda bolag med samhällsuppdrag (RiR 2017:37). I verksamhetsberättelsen beskrivs också processen för att nominera styrelseledamöter. I andra avsnitt behandlas bolagens ekonomiska mål. I verksamhetsberättelsen beskrivs även hållbarhetsarbetet i bolagen med statligt ägande och en återrapportering görs av AB:s utveckling i förhållande till de så kallade 2020-målen. I ett avsnitt redogörs för arbete med att fastställa s.k. uppdragsmål (mål för de särskilt beslutade samhällsuppdragen). Könsuppdelad statistik redovisas för styrelse, vd och ledningsgrupp. En sammanställning av fördelningen mellan revisionsarvoden och övriga arvoden som betalats ut från bolagen presenteras också. Vidare redovisas en konsoliderad balans- och resultaträkning. Det finns även en sammanfattande redovisning över beslutade utdelningar från och anslag till bolag med statligt ägande. finns i verksamhetsberättelsen bolagsöversikter som innehåller en kortfattad ekonomisk redovisning, en presentation av bolagets verksamhet och mål samt måluppföljning. I syfte att tydliggöra motiven till att staten äger bolaget inleds varje bolagsöversikt med en ingress som ger en översiktlig bild av bolagets uppdrag och verksamhet. Som ett komplement till denna översikt finns en förteckning över de förslag som regeringen har lämnat till och som behandlar de aktuella bolagen. I bolagsöversikterna finns även information om bolagens styrelseledamöter och deras arvoden. Av översikten framgår också om bolaget redovisar enligt redovisningsstandarden IFRS (International Financial Reporting Standards) och om bolaget lämnar en hållbarhetsredovisning enligt internationella organisationen riktlinjer (Global Reporting Initiative) eller något annat internationellt ramverk för hållbarhetsredovisning. I verksamhetsberättelsen finns vidare information om statens förvaltningskostnader, bl.a. interna kostnader och kostnader för köpta tjänster. Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2018 Viktiga händelser 2018......... bolag under avveckling .... i modern tid .......................... Statens ägarpolicy 2017.... – Riktlinjer för extern med statligt ägande .......... – Riktlinjer för ersättning – Agenda 2030 ........................ med statligt ägande .......... Utdelningar och anslag .... Staten är en betydande bolagsägare i I den statliga bolagsportföljen finns 46 hel- och delägda bolag, varav två är börsnoterade. Staten har ett stort ansvar att vara en aktiv och professionell ägare. Det övergripande målet för regeringen är att bolagen ska skapa värde och i förekommande fall se till att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. Statens bolagsportfölj består av 46 bolag och har sin tyngdpunkt inom basindustri/energi. De flesta bolag är vinstdrivande. 22 bolag har särskilt beslutade samhällsuppdrag. Uppskattat värde, mdkr 2014 2015 2016 2017 2018 Styrelseordförande och ledamöter, andel kvinnor/män andel kvinnor/män Bolag med störst resultatpåverkan, jan–, mnkr 1)Portföljvärdet justerat för transaktioner. 2)Cirka 131 000 personer är anställda i bolagen med statligt ägande inklusive intressebolag. 3)Könsfördelningen avser de hel- och delägda aktiebolagen med säte i . Sju bolag står för av nettoomsättningen inklusive intressebolag… Bolag (ägarandel, %) (37,) 1) Andel av nettoomsättningen inklusive intressebolag (). …resterande bolag2 står för av nettoomsättningen inklusive intressebolag. Bolag (ägarandel, %) Akademiska Hus () SEK, () Bolag (ägarandel, %) SOS Alarm () Svenska Skeppshypotek () 2)EUROFIMA, SAS, Stiftelsen Industrifonden, Stiftelsen fonden och konsolideras ej. F Ö R O R D R E G E R I N G E N S F Ö R V A LT N I N G En bolagsportfölj i framkant Staten är en betydande bolagsägare i och bolagen med statligt ägande återfinns i hela landet. Det statliga bolagsägandet i har tillkommit och av skilda skäl och det finns en stor variation bland deras verksamhe- ter. Ledande och gemensamt för alla är dock att de ska agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt på ett sätt så att de åt- njuter offentligt förtroende. Bolag med statligt ägande ligger i framkant och driver på utvecklingen inom en rad olika områden, exem- pelvis inom jämställdhet och hållbart företagande. Många bolag har även på innovativa sätt tagit till sig digitalise- ringens nya möjligheter. Efter årsstämmorna 2019 är kvinnor i majoritet på ord- förandeposterna, en välkommen bryt- punkt som visar att staten som ägare har ledartröjan på sig inom jämställd- hetsområdet. Vi har sanno- likt en av världens mest jämställda bolagsportföljer. Vi har även breddat sammansättningen vad gäller repre- sentation från olika generationer då ett antal ledamöter födda valdes in som nya ledamöter i de stat- liga bolagsstyrelserna . Det är viktigt att urval av ledamöter görs utifrån en bred rekryterings- bas där man tar vara på kompetensen hos såväl kvinnor och män, som hos personer med olika bakgrund och erfarenheter. Hållbart företagande innebär att agera ansvarsfullt och minimera risken för negativ påverkan men också att tillvarata möjligheter till hållbart värdeskapande och nya innovativa affärsmodeller. Många svåra utmaningar löser man bäst genom samarbete varför bolagen med statligt ägande förväntas be- driva ett aktivt arbete såväl i den egna verksamheten som i samarbete med affärspartners, kunder, leveran- törer och övriga intressenter i syfte att främja kunskapsöverföring och innovativa samarbeten. Flera av bo- lagen ligger i framkant och driver på omställningen till mer hållbara lösningar inom sina olika verksam- hetsområden. Bland många goda exempel kan nämnas: ”Det finns mycket bra arbete som pågår i bolag med statligt ägande som kan tjäna som goda exempel för andra.” V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 8 R E G E R I N G E N S F Ö R V A LT N I N G F Ö R O R D ”Bolag med statligt ägande ska agera föredömligt inom området hållbart företagande.” •LKAB och som tillsam- mans med tidigare lanserade initiativet HYBRIT för att lösa kol- dioxidfrågan i svensk stålindustri. Målet med initiativet är att skapa en process som inte släpper ut kol- dioxid - utan vatten. Projektet avan- cerade och ett viktigt steg var när bygget av två pilot- anläggningar påbörjades. •Både och inves- terar i flera projekt som kan få posi- tiva effekter för bolagen och sam- hället i stort. investerar i en pilotanläggning för att tillsammans med miljöföretaget industrialisera en ny innovativ tek- nik som förädlar avfall från järn- malmsproduktionen till fosfor och sällsynta jordartsmetaller. samarbetar med drivmedelsbola- get Preem och man har beslutat att projektera en ny fossilfri vätgasfa- brik som väntas bli störst i . Storskalig produktion av förnybara drivmedel kan påtagligt minska utsläppen från transportsektorn. •Under året arbetade Akademiska Hus för att ta fram utmanande klimatmål - både för sig själva och för dem man samverkar med. Bolaget har beslutat om en nollvi- sion för klimatavtrycket. Visionen ska uppnås genom en klimatneu- tral intern verksamhet och fastig- hetsdrift till 2025 och en klimat- neutral projektverksamhet till 2045. Som ett av största fastighetsbolag har bolaget en reell möjlighet att driva på en positiv omställning i branschen. Därutöver är jag stolt att har bolag med statligt ägande tillde- lats Bästa redovisning av hållbarhet. Flera bolag med statligt ägande, exempelvis SJ, , och , lyfts ofta fram som exem- pel på några av mest digitala företag. Jag är övertygad att bolagen behöver ta tillvara de nya möjligheter som digitaliseringen medför för att kunna vara konkurrenskraftiga i när skiften i samhället sker. Men i och med digitaliseringen så upp- står också nya risker som man behö- ver kunna förstå och hantera. Därför är det viktigt för staten som ägare att kartlägga dessa risker och arbeta till- sammans med bolagen för att lyfta och diskutera dessa frågor på styrelse- nivå. Detta arbete har redan påbörjats och är något som vi som ägare kom- mer att fortsätta följa upp. Vi har sett att många av våra bolag har högt förtroende hos både kun- der, allmänhet och de anställda, vissa har också belönats med flera fina utmärkelser såsom Årets vd eller bli- vit utnämnda till en av bästa arbetsplatser. Men har tragiskt nog även ett antal av bola- gen i den statliga bolagsportföljen varit med om allvarliga olyckor där anställda och kollegor förolyckats. En trygg och säker arbetsmiljö ska vara en självklar utgångspunkt på alla arbetsplatser och bristande rutiner kring medarbetarsäkerhet kan aldrig accepteras. bjöds styrelse- ordförande, vd och fackliga represen- tanter in från de drabbade bolagen till ett gemensamt möte. Syftet med mötet var att utbyta erfarenheter om hur man genom ett proaktivt arbete kan skapa säkra arbetsplatser och hur vi som ägare kan stötta i det arbetet. Regeringen har höga förväntningar på de statligt ägda bolagen och att agera föredömligt inkluderar själv- fallet en sund och säker arbetsmiljö, samt goda och anständiga arbets- villkor. Därför kommer dialogen med bolagen att fortsätta för att tillförsäkra bästa möjliga arbets- förhållanden för alla anställda. Hög omsättningstillväxt och starkt resultat blev resultatmässigt ännu ett starkt år för den statliga bolagsport- följen med en hög omsättnings- tillväxt, rekordresultat för ett fler- tal bolag och en stabil utdelning på som används för att finansiera vår gemen- samma välfärd. Den beräknade värde- ökningen på portföljen överträf- fade dessutom börsens och det sam- lade värdet uppgick till hela . av yttersta vikt att största bolagsportfölj förvaltas på ett aktivt och professionellt sätt med långsik- tigt värdeskapande som övergripande mål eftersom tillgångarna ytterst ägs gemensamt av det svenska folket. Som ägaransvarig minister ser jag fram emot att fortsätta jobba med de många fina bolag som finns i port- följen. Det finns mycket bra arbete som pågår i bolag med statligt ägande som kan tjäna som goda exempel för andra. Det är en portfölj som ligger i framkant och som vi alla ska vara stolta över. , ansvarig minister för bolag med statligt ägande V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 8 V I K T I G A H Ä N D E L S E R 2 0 1 8 R E G E R I N G E N S F Ö R V A LT N I N G Fastställande och uppföljning av eko- nomiska mål och uppdragsmål är ett viktigt styrningsverktyg för staten som ägare. beslutades om nya ekonomiska mål och uppdrags- mål för och , målprojekt inleddes också för Akademiska Hus och Swedavia. ■Läs mer på sidorna 18–25. För Svenska Spels del präglades året av förberedelser inför en ny spel- marknad och verksamheten har anpassats genom uppdelning av bland annat it-system, kunddatabaser och omorganisation av koncernen till tre affärsområden, för att säkra att bola- get följer den nya spelregleringen och konkurrenslagstiftningen som gäller . ■Läs mer på sidan 73. Bygget av världens första fossilfria stålverk inleddes i . Totalt uppgår investeringen till 1,4 miljar- der kronor vilket till största delen finansieras av de tre partnerbolagen . har beviljat projek- tet stöd på . Två pilotanläggningar ska byggas och stå klara . I den ena ska studier göras av en tillverkningsprocess för stål som släpper ut vatten i stället för koldioxid. I den andra ska utveckling ske av en fossilfri teknik för att ta fram järnmalmspellets. Telias avyttringar i Eurasien har fullföljt avytt- ringarna av verksamheterna i Eura- sien i all väsentlighet. Telias primära fokus har alltmer lagts på bolagets verksamheter i Nor- den och och avyttringarna i Eurasien under det fjärde kvarta- let 2018 innebär att nu har fullt fokus, strategiskt och verksamhets- mässigt, på hemmamarknaderna. ■Läs mer på sidan 80. erhöll PostNord AB:s dotterbolag /S från danska staten efter god- kännande av statsstödet. Därefter beslutade styrelsen att fullfölja omställningen av PostNord vilket medförde betydande omstruktureringskostnader för att avveckla medarbetare med särskilda villkor i . erhöll ett kapitaltill- skott om , varav från den svenska staten och från den danska staten, enligt överens- kommelsen mellan de två staterna . har granskat statens försäljningar av aktier i , som inbringade , med fokus på förberedelser och planeringsarbete, genomförandet av försäljningarna och dokumentationen av affärerna, inklusive regeringens rapportering till . Granskningen anger att försäljningarna genomförts affärs- mässigt men att det funnits brister i vissa delar av försäljningsarbetet och regeringens rapportering till . Granskningsrapporten innehåller rekommendationer inför framtida aktieförsäljningar såsom att utveckla rapporteringen till om hur försäljningar har beretts och genom- förts, där centrala resultatmått som rabatt i förhållande till börskurs redo- visas och även vissa rekommenda- tioner vad gäller användande av oberoende expertstöd och dokumentation av försäljnings- arbetet. Regeringen har under vin- tern 2019 redovisat sin bedömning av iakttagelser och rekommendationer i en skrivelse till (skr. 2018/19:49). V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 8 R E G E R I N G E N S F Ö R V A LT N I N G U T V E C K L I N G 2 0 1 8 Den konsoliderade nettoomsätt- ningen för den statliga bolagsport- följen ökade jämfört med och uppgick till 354,2 (324,2) miljarder kronor. Nettoomsättningen för hel- inklusive intressebolagen1 ökade och uppgick till 386,1 (354,6) miljarder kronor. Ökad omsättning i , och är de främsta anledningarna till ökningen i total nettoomsättning. net- toomsättning ökade med 16 pro- cent (exklusive valuta- effekter) eller till följd av högre såld volym i Tysk- land, och . Därtill bidrog positiva priseffekter i och i samt omsättningsökning, , förklaras främst av högre järnmalmspriser, ett bättre utfall för säkringar av pris och valuta samt starkare dollarkurs. omsättning ökade till följd av positiva valutakursförändringar och positiva effekter från förvärv och avyttringar. svarar för 44,3 (41,7) pro- cent av nettoomsättningen i den stat- liga bolagsportföljen respektive 40,6 (38,1) procent om intressebolagen inkluderas. Ett antal bolag minskade sin omsätt- ning, exempelvis och . En bidragande orsak till Orios minskade omsättning var nedgång i nettoomsättning på Saab-reservdelar. Rörelseresultatet för minskade och uppgick till 49,5 (53,7) miljarder kronor. Det förklaras främst av lägre värdeökningar i Akademiska Hus fastigheter. Även lägre resultatbi- drag från rörelsesegment Heat och Generation bidrog till det lägre rörelseresultatet. Det lägre resultatbidraget från Heat var främst hänförligt till försämrade produktionsmarginaler och i fallet Generation negativa prissäk- ringseffekter. Resultatet efter skatt för ökade och uppgick till 38,9 (38,3) miljarder kronor. Störst positiva bidrag till det konsoliderade resul- tatet efter skatt kom från Vatten- fall, Akademiska Hus, och . 1) Inkluderar nettoomsättningen för intressebolagen utifrån statens kapitalandel. Bolag där ägandet understiger inräknas ej. 2014 2015 2016 2017 2018 2014 2015 2016 2017 2018 Bruttoinvesteringarna ökade och uppgick till 42,5 (42,4) miljarder kronor. bruttoinvesteringar, som utgjorde mer än hälften av de totala bruttoinvestering- arna, ökade och uppgick till 21,9 (21,3) miljarder kronor. Inklusive intressebolag, jan– Avkastning på eget kapital -1,6 Avkastningen på eget kapital uppgick till 11,1 Bolagen med statligt ägande ger viktiga bidrag till (12,0) procent. statens utdelningar till sammanlagt 19,9 miljarder V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 8 U T V E C K L I N G 2 0 1 8 R E G E R I N G E N S F Ö R V A LT N I N G skatt för försämrades på grund av omställningen av PostNord och avveckling av medar- betare med särskilda villkor i Dan- mark och med ett resultat på -1,1 (-0,3) miljarder kronor hade bolaget störst negativ påverkan på det konso- liderade resultatet. För uppgår utdelningarna från bolagen med stat- ligt ägande till 19,9 (20,2) miljarder kronor. Störst utdelningar kommer från och , 4,5 respektive . utsläpp, Scope 1-2), uppgick till cirka 24,3 (25,3) miljoner och motsvarade en minskning jäm- fört med föregående år.1 står för av utsläppen och tillsammans med , , PostNord och står dessa fem bolag för mer än 99 (98) procent av portföljens totala klimatpåverkan. Olycksfallsfrekvensen på portfölj- nivå mätt som antal arbetsrelaterade olyckor med åtföljande sjukfrånvaro delat med miljoner antal arbetade timmar, inkluderat både anställda och entreprenörer, ökade till 7,6 (7,5)2. inträffade 7 (1) arbets- relaterade dödsolyckor i den statliga bolagsportföljen, bland anställda och entreprenörer. Totala löner och andra ersättningar till de anställda (exklu- sive sociala kostnader) uppgick till 49,3 (45,4) miljarder kronor. Vatten- fall och bolag som verkar i personal- intensiva branscher såsom PostNord och stod för de största löneut- betalningarna. 1)Baseras på information som rapporterats in till och exkluderar 12 bolag som ej haft denna statistik tillgänglig. 2)Ett antal bolag har exkluderats då de ej haft denna information tillgänglig. I detta avsnitt har alla delägda bolag viktats så att det är möjligt att härleda exempelvis portföljens utsläpp till den statliga ägarandelen, i linje med inter- nationell praxis. Den statliga bolagsportföljens totala klimatpåverkan, mätt i ton CO2-ekvi- valenter (direkta och indirekta Redovisad effektiv skatt, totalt1 Skatt på redovisat resultat före skatt (enligt gällande inkomstskattesats) -11,4 -11,0 -8,1 -10,9 1)I tabellen presenteras dels skatt på "resultat före skatt" enligt gällande svensk inkomstskattesats per under respektive år, dels summan av redovisad effektiv skatt bland bolagen. Skattekostnad anges med negativt tecken och eventuell skatteintäkt med positivt tecken. Samman- ställningen innefattar bolagens totala skattekostnader, oavsett statens ägarandel. -1,6 -4,7 Bolag med störst resultatpåverkan, jan– Bolag med statligt ägande, totalt1, 2 Nettoomsättning (inkl. ev. anslag) (inkl. ev. anslag) Rörelseresultat (EBIT) -4,7 -1,6 Kassaflöde från löpande verksamhet (exkl. SEK och ) Antal anställda exkl. intressebolag (tusental) Antal anställda inkl. intressebolag (tusental) Avkastning på eget kapital (%) -1,6 Soliditet (%) Direktavkastning (%) 1)brunkolsverksamhet och tidigare dotterbolag redovisas som resultat från avvecklad verksamhet/verksamhet under avyttring 2016 och 2015. 2)SAS ingår inte i det konsoliderade resultatet eftersom statens kapitalandel nu understiger . Värdena har inte justerats. 3)Uppskattat värde på bolagsportföljen justerat för transaktioner. V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 8 R E G E R I N G E N S F Ö R V A LT N I N G VÄ R D E U T V E C K L I N G Den statliga bolagsportföljen består av bolag inom sektorerna basindustri/energi, telekom, tjänst, fastig- het, finans, konsument, infrastruktur och transport. Basindustri/energi är den dominerande sektorn med av portföljens värde, följt av de tre sektorerna fastighet, telekom och tjänst. En värdering av bolagen och port- följen i sin helhet görs och en redogörelse för värdeutvecklingen lämnas här med fem respektive historik. Värderingstidpunkt är per utgången av respektive år och syf- tet är att fastställa ett marknadsvärde för bolagen samt för portföljen som helhet.