prop · H603115 · 2019-03-14 00:00:00 — I är det huvudsakligen fråga om mål som inleds när en institution eller en medlemsstat väckt talan mot en annan medlemsstat eller institution. I sådana mål mot en institution eller annan medlemsstat än intervenerade i ett mål, gav in en interventionsinlaga samt deltog i en muntlig förhandling. Vidare gav in en svarsskrivelse i ett mål som överklagats till . Härutöver deltog i en muntlig förhandling i ett mål om yttrande från enligt artikel 218.11 i EUF-fördraget. Tribunalen handlägger bl.a. mål där talan väcks av fysiska eller juridiska personer mot EU-institutionernas beslut. intervenerade i två mål och gav in fyra interventionsinlagor. gav också in ytterligare två inlagor i sådana mål, varav en motiverad begäran om muntlig förhandling och ett svar på tribunalens frågor. Vidare deltog i fem muntliga förhandlingar i tribunalen. I bilaga 1 finns en redogörelse för mål av svenskt intresse vid domstolen och tribunalen. tillämpas förordningen om allmänhetens tillgång till , rådets och kommissionens handlingar (öppenhetsförordningen). Alla mål vid och tribunalen med anknytning till allmänhetens tillgång till handlingar bevakas. meddelade dom i ett mål av principiell betydelse där intervenerat – mål C 57/16 P (ClientEarth mot kommissionen). innebär att det har klarlagts att handlingar hos kommissionen som är hänförliga till miljökonsekvensbedömningar i pågående Skr. 2018/19:115 beslutsförfaranden inte omfattas av en allmän presumtion om sekretess. Tribunalen har i två mål där intervenerat beslutat att inte avgöra målen i sak efter att de aktuella handlingarna lämnats ut till sökandena (beslut i mål T-514/15, Izba Gospodarcza Producentów i Operatorów Urządzeń Rozrywkowych mot kommissionen, och beslut den 20september 2018 i mål T-421/17, mot ). Besluten har överklagats av sökandena. Information lämnades till . För att förstärka närvaron av svenska handläggare och chefer inom EU:s institutioner, byråer och organ har påbörjat genomförandet av den strategi och handlingsplan som tagits fram . Bland annat har det inrättats en utsänd tjänst på representation i för att driva dessa frågor och särskilda medel har anslagits för att fler nationella experter från ska kunna tjänstgöra i EU:s förvaltning. Inom ramen för de utökade medel som tillfördes Universitets- och högskolerådet (UHR), har myndigheten bl.a. genomfört särskilda informationsinsatser om EU-rekryteringsprocesser samt möjligheter till praktik och arbete inom EU:s institutioner. Vid möten i rådet tolkades det till och från samtliga 24 EU-språk. När det gäller tolkning för rådsarbetsgrupper inom det s.k. beställa-betala- systemet beställde tolkning i samma omfattning som exempelvis och mer än och . driver EU-språkvården som riktar sig främst till dem som arbetar med EU-texter inom , myndigheterna eller EU:s institutioner. Inom finns det ett nätverk av kontaktpersoner i EU-språkliga frågor på olika departement och myndigheter. Stöd ges till översättare, granskare och juristlingvister i institutionerna. består av 350 förtroendevalda från lokal och regional nivå i EU:s 28 medlemsstater. Kommittén inledde en ny mandatperiod i 2018/19:115 februari 2015 som löper t.o.m. . företräds av tolv ledamöter och tolv ersättare. har haft sex plenarsessioner och har haft två rapportörskap: Rättvis beskattning samt En förnyad EU- agenda för forskning och innovation. Mål av svenskt intresse vid och tribunalen I det följande redovisas de mål vid och tribunalen i vilka den har varit part eller intervenient eller intressent och –i fråga om mål om förhandsavgöranden – de mål i vilka den har yttrat sig eller där förhandsavgörande har begärts från svensk domstol. Redovisningen avser 2018. Övriga domar av särskild betydelse som meddelats finns sammanställda på domstolarnas gemensamma webbplats, under följande adress: (se Press och medier>Pressmeddelanden). I det inledande registret (avsnitt 1) listas målen efter det sakområde som de huvudsakligen berör med angivande av målnummer och en beskrivande beteckning. Därunder upptas i avsnitt 2 de mål som har avgjorts slutligt . I avsnitt 3 finns de mål som vid utgången av året fortfarande var pågående och i vilka regeringen givit in inlagor. I de pågående mål där regeringen inte givit in någon inlaga görs i stället i anslutning till målnumret i registret en hänvisning till skr 2017/18:118 eller till tidigare skrivelse. Målen redovisas inom respektive avsnitt i två avsnitt, varav de första (avsnitt 2.1 och 3.1) avser målen i vilka är eller varit part eller intervenient och de senare (avsnitt 2.2 och 3.2) avser målen om förhandsavgörande. Inom varje kapitel redovisas målen i målnummer- ordning, med mål först följda av tribunalens mål. Överträdelseärenden mot som gått vidare till redovisas särskilt i bilaga 2. 2018/19:115 Bilaga 1 Institutionella frågor och behörighetsfördelningen inom •C-626/15 – Befogenhet att lägga fram ett diskussionsunderlag i , delad eller exklusiv kompetens? (se skr 2016/17:115) •C-5/16 – Rättslig grund för beslut om upprättande och användning av en reserv för marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelssystem •C-659/16 – Befogenhet att lägga fram ett förslag på åtgärder i , delad eller exklusiv kompetens? • C-382/16 – Armlängdsprincipen: skatterätt (se skr 2016/17:115) 2018/19:115 Bilaga 1 Fri rörlighet för arbetstagare/personer •C-551/16 – Samordning av de sociala trygghetssystemen •C-679/16 – Assistansersättning Fri rörlighet för tjänster •C-393/17 – Utfärdande av masterexamen (se skr 2017/18:118 s. 189) •C-528/16 – Om tolkning av genmodifierade organismer i direktiven /18/EG och 2002/53/EG •C-419/17 P – Uppdatering av Reach-förordningens kandidat- förteckning (se skr 2017/18:118 s. 181 f.) •C-499/18 P – Användning av neonikotinoider i växtskyddsmedel •T-545/11 RENV – Begreppet utsläpp i miljön i Århusförordningen •T-429/13 och T-451/13 – Användningen av neonikotinoider i växtskyddsmedel •T-716/14 – Begreppet utsläpp i miljön i Århusförordningen (se skr 2017/18:118 s. 182 f.) •T-837/16 – Beslut om tillstånd för användning av blykromater (se skr 2016/17:115 s. 168 och skr 2017/18:118 s. 184) •T-400/17 – Beslut om klassificering och märkning av antrakinon som cancerframkallande •T-436/17 – Beslut om tillstånd för användning av blykromater (se skr 2017/18:118 s. 185) •T-699/17 – Beslut om BAT-slutsatser för stora förbränningsanläggningar •T-574/18 – Användning av oxasulfuron i växtskyddsmedel •C-115/16 – C-119/16 samt C-299/16 – Tolkning av ränte- och royaltydirektivet samt moder- och dotterbolagsdirektivet (se skr 2016/17:115 s. 170) •C-327/16 och C-421/16 – Tolkning av artikel 8 i fusionsdirektivet i fråga om beskattning av andelsbyten (se skr 2016/17:115 s. 173 f) •C-135/17 – Tysk CFC-beskattning (se skr 2017/18:118 s. 188) •C-440/17 – Tysk beskattning av utdelning från dotterbolag till moderbolag i annat EU-land (se skr 2017/18:118 s. 190) •C-602/17 - Bilateralt avtal för undvikande av dubbelbeskattning •C-607/17 – Rätt till förlustavdrag för moderbolag enligt artikel 49 •C-608/17 – Rätt till förlustavdrag för moderbolag enligt artikel 49 • C-647/17 •C-405/18 – Rätt till förlustavdrag enligt artikel 49 FEUF •C-420/18 – Tolkning av artiklarna 9 och 10 i mervärdesskattedirektivet •C-575/17 – Källbeskattning av utdelning •C-388/17 – Begreppet transporttjänster i försörjningsdirektivet (se skr 2017/18:118 s. 188 f. Öppenhet (tillgång till handlingar) •C-57/16 P – Handlingar som innehåller miljöinformation (överklagande) •T-514/15 – Handlingar i ett s.k. 98/34-ärende •T-421/17 – Handling i ett ärende som rör en begäran om tillgång enligt öppenhetsförordningen •C-542/16 – Försäkringsförmedling •Yttrande 1/17 – förenlighet med unionsrätten •C-554/17 – Rättegångskostnader i småmålsförfaranden (se skr 2017/18:118 s. 187) •C-572/17 – tolkningen av och rådets direktiv /29/EG om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt •C-29/17 – Off label-användning och nationell subventionering av läkemedel •C-404/17 – Uppenbart ogrundad ansökan enligt det omarbetade asylprocedurdirektivet •C-492/17 – Finansiering av public service •T-68/15 – Statligt stöd till Öresundsbrokonsortiet •T-260/16 – Finansiell korrigering av gårdsstöd •T-627/16 – Finansiell korrigering av gårdsstöd •C-313/18 – Ensamrätt till förberedande designmaterial •C-477/18 och C-478/18 – Avgifter för offentlig kontroll av slakteriverksamhet •C-247/17 – Utlämnande av unionsmedborgare till tredje land för verkställighet av ett straff •C-345/17 – Om behandling av personuppgifter för journalistiska ändamål •C-623/17 – Tillgång till mängddata till skydd för nationell säkerhet •C-511/18 och C-512/18 – Lagringsskyldighet/tillgång till uppgifter till skydd för nationell säkerhet 2018/19:115 Bilaga 1 •C-520/18 – Lagringsskyldighet/tillgång till uppgifter till skydd för nationell säkerhet, försvar, allmän säkerhet och effektiv brottsbekämpning •C-363/18 – Obligatorisk ursprungsmärkning enligt livsmedelsinformationsförordningen 2.1Mål i vilka talan väckts vid eller tribunalen C-5/16 (UDEUD2015/167) mot Europeiska unionens råd För bakgrund se skr 2016/17:115 s. 164. dom : Med ogillande av talan fann domstolen att det funnits skäl att grunda det angripna beslutet på artikel 192.1 FEUF. Detta då beslutet inte inneburit något åsidosättande av rådets befogenheter eller av skyldigheten till lojalt samarbete. Vidare fann domstolen att beslutet inte innebar ett åsidosättande av rättssäkerhetsprincipen då det genom beslutet upprättades ett objektivt och transparent rättsligt system samt föreskrivs en tillräckligt lång övergångsperiod för att de ekonomiska aktörerna ska kunna anpassa sig till det nya systemet. Domstolen fann även att en försiktig och medveten ekonomisk aktör inte kunnat förvänta sig att den rättsliga ramen för utsläppshandeln skulle förbli oförändrad och att något skydd för berättigade förväntningar därmed inte uppstått. Domstolen fann slutligen att de vidtagna åtgärderna var lämpliga för att uppnå målet, att minska svängningarna på marknaden för utsläppsrätter, utan att gå utöver vad som är nödvändigt för att nå detta mål. C-57/16 P (UDEUD2016/239) ClientEarth mot Europeiska kommissionen För bakgrund se skr 2016/17:115 s. 164 f. dom : Med bifall till ClientEarths överklagande upphävdes tribunalens dom. Domstolen ansåg, till skillnad mot tribunalen, att kommissionen inte hade rätt att tillämpa en allmän presumtion om sekretess till skydd för institutionens beslutsfattande (artikel 4.3 första stycket i öppenhetsförordningen) beträffande handlingar som upprättats inom ramen för förberedelserna av en miljökonsekvensbedömning. Vid den utgången ansåg domstolen att det saknades att pröva om tribunalen även kommit till fel slutsats när den ansett att det inte förelegat något övervägande allmänintresse för ett C-626/15 och C-659/16 (UDEUD2016/127 och UDEUD2017/117) Europeiska kommissionen mot Europeiska unionens råd För bakgrund se skr. 2017/18:118 s. 181. dom : Med ogillande av kommissionens talan slog domstolen fast att de omtvistade besluten inte omfattas av unionens exklusiva behörighet enligt artikel 3.1 d) i EUF- fördraget (bevarandet av havets biologiska resurser inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken). Domstolen konstaterade att även om diskussions-underlaget och förslagen till åtgärder förvisso delvis rör fiskeriregleringen är detta ett syfte av underordnad betydelse. Eftersom miljöskyddet utgör denna handlings och dessa åtgärders huvudsakliga syfte och beståndsdel, omfattas de omtvistade besluten av den befogenhet som unionen delar med medlemsstaterna enligt artikel 4.2 e) i EUF- fördraget. Domstolen konstaterade härefter att kommissionen inte lyckats visa att förutsättningarna för exklusiv kompetens enligt artikel 3.2 i EUF- fördraget är uppfyllda. Det faktum att unionens internationella åtgärder omfattas av den delade befogenheten utesluter visserligen inte att erforderlig majoritet kan uppnås i rådet för att unionen ensam ska kunna utöva denna externa befogenhet, men i det aktuella fallet med systemet för antarktiska avtal är det dock oförenligt med internationell rätt att låta unionen agera i CCAMLR utan medverkan av medlemsstaterna. 2018/19:115 Bilaga 1 T-545/11 RENV (UDEUD2016/429) Stichting Europe) mot Europeiska kommissionen För bakgrund se skrivelserna 2016/17:115 s. 165 och 2017/18:118 s. 182. Tribunalens dom : Med ogillande av kärandens talan fann tribunalen att de omtvistade uppgifterna om det verksamma ämnet glyfosat, inte rör miljöutsläpp samt att kommissionen inte felaktigt tillämpat sekretessundantaget om enskildas affärsintressen. Tribunalen konstaterade att begreppet ”miljöutsläpp” inte ska tolkas restriktivt och hänvisade till dom (mål C-673/13 P)i vilken domstolen slog fast att information som rör miljöutsläpp omfattar uppgifter om produktens eller ämnets art, sammansättning, mängd, samt tid och plats för faktiska och förutsägbara utsläpp under normala användningsvillkor, liksom information som ger möjlighet att kontrollera att utvärderingen av faktiska och förutsägbara utsläpp är korrekt gjord samt utsläppens inverkan på miljön. Mot den bakgrunden konstaterade tribunalen att uppgifter om det verksamma ämnet glyfosat inte kan anses vara information som rör utsläpp i miljön de har som mest en koppling till miljöutsläpp – och att kommissionen på ett korrekt sätt tillämpat sekretessundantaget i öppenhetsförordningen om skydd för enskildas affärsintressen, inklusive immateriella rättigheter. T-429/13 (UDEUD2013/432) Bayer CropScience mot Europeiska kommissionen och T-451/13 (UDEUD2013/433) 2018/19:115 Bilaga 1 Crop Protection m.fl. mot Europeiska kommissionen För bakgrund se skr 2015/16:115 s. 278. Tribunalens dom : Sökandenas talan ogillades i sin helhet. Tribunalen konstaterade bl.a. att kraven som rör skydd för oönskade effekter på bin skärpts inom EU genom förordning 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och att såväl de studier som förelåg vid tiden för kommissionens beslut som senare studier visade att kommissionen hade fog för att ompröva en tidigare bedömning rörande de i målen aktuella substanserna. Vad gällde de användningsområden som begränsades eller förbjöds genom beslutet ansåg tribunalen att kommissionen hade lyckats visa att de risker som den Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) identifierat gav stöd för bedömningen att de tre aktiva substanserna som var föremål för talan i målen inte längre uppfyllde godkännandekriterierna. T-68/15 (UDEUD2015/183) HH. Ferries m. fl. För bakgrund se skrivelserna 2015/16:115 s. 79 och 2017/18:118 s. 183. Tribunalens dom : Tribunalen ogiltigförklarade kommissionens beslut i den del det innebär att inga invändningar görs mot de statliga garantier som beviljats Öresundsbrokonsortiet av och och mot de danska skattestöd som beviljats konsortiet. konstaterade att kommissionen under det preliminära granskningsförfarandet i denna del stött på betydande svårigheter i samband med bedömningen av ett flertal frågor vilket borde ha föranlett den att inleda ett s.k. formellt granskningsförfarande. Detta gällde frågor avseende klassificeringen av de statliga garantierna och deras förenlighet med den inre marknaden. Tribunalen lämnade övriga delar av HH Ferries talan utan bifall. Dessa avsåg bl.a. kommissionens bedömning att och finansieringsåtgärder av landanslutningarna till bron inte utgjorde statligt stöd. T-514/15 (UDEUD2015/449) Izba Gospodarcza Producentów i Operatorów Urządzeń Rozrywkowych (Izba) mot Europeiska kommissionen För bakgrund se skr 2016/17:115 s. 166. Tribunalens beslut : Eftersom handlingen lämnats ut till sökanden efter det att talan väckts saknas det anledning att döma i saken. T-260/16 (UDEUD2016/182) mot Europeiska kommissionen För bakgrund se skrivelserna 2016/17:115 s. 166 f. och 2017/18:118 s.183. Tribunalens dom : Tribunalen ogiltigförklarade kommissionens beslut om korrigering av gårdsstöd. kommissionen haft fog för sin bedömning att det funnits brister i det svenska kontrollsystemet men kommissionen hade felaktigt tillämpat schablonkorrigering såvitt avsåg utbetalt gårdsstöd, utan att beakta och pröva de uppgifter som de svenska myndigheterna lämnat till kommissionen för beräkning av risk för fonden. T-627/16 (UDEUD2016/443) mot Europeiska kommissionen För bakgrund se skr 2017/18:118 s.183 f. Tribunalens dom : Tribunalen framhöll att felfrekvensen mellan klassisk fältkontroll och fjärranalyskontroll förväntas vara i princip samma vid en bedömning av kontrollsystemets tillförlitlighet. Tribunalen instämde i kommissionens bedömning att i det aktuella fallet rörde det sig om tre till fyra gånger så stor felfrekvens vid klassisk fältkontroll i jämförelse med fjärranalyskontroll. Vid sådana avvikelser är berörd medlemsstat skyldig att visa på omständigheter som motiverar skillnaderna, såsom faktorer för kontrollurvalet för klassisk fältkontroll, tekniska begränsningar och objektiva begränsningar för urval av område som ska kontrolleras med fjärranalys. Faktorerna får inte vara hänförliga till brister i kontrollsystemet och måste vara tillräckligt specifika för att tillåta en uppskattning av deras påverkan på resultatet. Tribunalen fann att inte visat att avvikelserna i felfrekvens var hänförliga till sådana specifika faktorer som omnämnts. T-400/17 (UDEUD2017/432) Deza mot Europeiska kommissionen För bakgrund se skr 2017/18:118 s. 184. Tribunalens dom : Med ogillande av Dezas talan fann tribunalen att kommissionen vid genomförandet av den ifrågasatta klassificeringen av antrakinon som cancerframkallande uppfyllt sin skyldighet att beakta alla relevanta faktorer och omständigheter. Enligt tribunalen innehåller den aktuella förordningen alla parametrar som är nödvändiga för att identifiera dess rättsverkningar på ett tydligt och precist sätt. Domstolen fann slutligen att beslutet varken innebar ett åsidosättande av rättssäkerhetsprincipen eller av Dezas rätt till egendom då det genom förordningen föreskrivs en tillräckligt lång övergångsperiod för att de berörda parterna ska kunna anpassa sig efter den nya klassificeringen. T-421/17 (UDEUD2017/443) mot För bakgrund se skr 2017/18:118 s. 184 f. Tribunalens beslut : Eftersom handlingen publicerats i sin helhet på internet saknas det anledning att döma i saken. 2018/19:115 Bilaga 1 C-327/16 (UDEUD2016/294) och C-421/16 (UDEUD2016/338) Begäran från Conseil d’État, För bakgrund se skr 2016/17:115 s. 173 f. dom : Artikel 8 i rådets direktiv /434/EEG om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater (fusionsdirektivet), utgör inte hinder mot en medlemsstats lagstiftning i vilken det föreskrivs att beskattningen av vinst som uppkommer vid utbyte av aktier eller andelar, vilken skjuts upp, ska ske vid den senare avyttringen av de i utbyte erhållna andelarna, trots att avyttringen inte omfattas av den medlemsstatens beskattningsrätt. Kravet på skatteneutralitet som fusionsdirektivet uppställer gäller vid själva andelsbytet, men hindrar inte medlemsstaterna från att utöva sin beskattningsrätt för den senare avyttringen av de aktier eller andelar som erhållits vid utbytet. Fusionsdirektivet reglerar inte någon harmonisering av kriterierna för fördelning av beskattningsrätten mellan medlemsstaterna. fann dock, med hänvisning till reglerna om etableringsfrihet i artikel 49 FEUF, att en medlemsstat som avser att utöva sin beskattningsrätt på sådan vinst – oaktat att den har fastställts för andelsbytet – har en skyldighet att beakta en eventuell förlust då aktuella aktier avyttras (vilket hade skett om den enskilde haft sin skatterättsliga hemvist i för avyttringen). Detta eftersom det rör sig om en uppskjuten beskattning av vinst, till skillnad från uppskjutande av uppbörden av en skatt (jfr dom i mål C-371/10, National ). Det ankommer på medlemsstaterna, med iakttagande av unionsrätten, att anta regler om avdrag och beräkning av sådan förlust som den nu aktuella. C-382/16 (UDEUD2016/314) mot Finanzamt Landau Begäran från Finanzgericht Rheinland-Pfalz, Den nationella domstolen vill få veta om nationella bestämmelser, enligt vilka en inkomstjustering av ett bolags resultat gjorts i en situation då säkerhetsgarantier har ställts ut kostnadsfritt till närstående bolag med säte i en annan medlemsstat, strider mot etableringsfriheten i artiklarna 49 och 54 FEUF. Artikel 43 EG (nu artikel 49 FEUF), jämförd med artikel 48 EG (nu artikel 54 FEUF), ska tolkas så, att den i princip inte utgör hinder för nationella bestämmelser som de som är aktuella i det nationella målet, enligt vilka inkomster från ett bolag med hemvist i en medlemsstat, som har beviljat ett bolag med hemvist i en annan medlemsstat, till vilket det förstnämnda bolaget står i ett ömsesidigt beroendeförhållande, förmåner på villkor som skiljer sig från de villkor som skulle ha avtalats mellan oberoende parter under identiska eller liknande omständigheter, ska beräknas såsom de skulle ha varit om de villkor som sådana oberoende parter skulle ha avtalat om hade tillämpats och justeras, trots att beskattningsbara inkomster inte justeras när ett bolag med hemvist i landet beviljar ett bolag med hemvist i samma land, till vilket det förstnämnda bolaget står i ett ömsesidigt beroendeförhållande, Det ankommer emellertid på den nationella domstolen att pröva huruvida de bestämmelser som är i fråga i det nationella målet ger den skattskyldiga personen med hemvist i landet möjlighet att bevisa att villkoren har avtalats av affärsmässiga skäl som är en följd av personens ställning som ägare i bolaget utan hemvist i landet. C-528/16 (UDEUD2016/405) Confédération paysanne m.fl. mot ministre, Ministre de l'agriculture, de l'agroalimentaire et de la fôret Begäran från Conseil d’État, För bakgrund se skr 2017/18:118 s. 185 f. dom : Artikel 2 led 2 i och rådets direktiv /18/EG av om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön ska tolkas så, att sådana organismer som framställts med hjälp av metoder för mutagenes utgör genetiskt modifierade organismer i den mening som avses i denna bestämmelse. Artikel 4.4 i rådets direktiv /53/EG av om den gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter, ska tolkas så, att genetiskt modifierade sorter som framställts med hjälp av metoder för mutagenes, vilka på vedertaget sätt har använts i ett antal tillämpningar, och vilka inte har visat sig medföra säkerhetsproblem, undantas från skyldigheterna i denna bestämmelse. Artikel 3.1 i direktiv /18, jämförd med led 1 i direktivets bilaga I B, ska, tolkas så, att den inte medför att medlemsstaterna fråntas möjligheten att med iakttagande av unionsrätten, föreskriva att de skyldigheter som följer av direktiv /18 eller andra skyldigheter ska gälla för sådana organismer. C-542/16 (UDEUD2016/418) Sak Begäran från , För bakgrund se skr 2017/18:118 s. 186. dom : Domstolen fann bl.a. att ekonomisk rådgivning beträffande placering av kapital som lämnas i samband med försäkringsförmedling avseende ingåendet av ett kapitalförsäkringsavtal ska omfattas av tillämpningsområdet för och rådets direktiv /92/EG om försäkringsförmedling, och inte av tillämpningsområdet för och rådets direktiv /39/EG om marknader för finansiella instrument. 2018/19:115 Bilaga 1 C-551/16 (UDEUD2016/428) Begäran från , För bakgrund se skr 2017/18:118 s. 186 f. dom : Artikel 64.1 c i och rådets förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen ska tolkas så, att den inte utgör hinder för en nationell åtgärd, enligt vilken den behöriga institutionen som huvudregel ska avslå en begäran om förlängning av för export av arbetslöshetsförmåner, såvitt inte institutionen i fråga bedömer att ett avslag på begäran skulle få orimliga följder. C-679/16 (UDEUD2017/52) A Begäran från , För bakgrund se skr 2017/18:118 s. 187.