prop · H60375 · 2019-03-19 00:00:00 — beslutade regeringen om nya förordningar om produ- centansvar för förpackningar (SFS 1462) respektive returpapper (SFS 1463). Punkten är inte slutbehandlad. Hushållningen med mark- och vattenområden Motioner från allmänna motionstiderna 2014/15 och 2015/16, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (M 14) och 2017/18:75 (M 10). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 5 om vattenverksamheter m.m.*: har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med förslag på ett regelverk om tillståndsprocesser för vattenverksamheter som är flexibelt och anpassat till småskaliga verksamheter (bet. 2015/16:CU3 s. 26 f.). Regeringen tillsatte en utredning med syfte att se över lag- stiftningen gällande vattenverksamheter. Utredningen fick förlängd tid genom tilläggsdirektiv (dir. 2012:29 och dir. 2013:37). Utredningen över- lämnade sitt delbetänkande avseende 4 kap. 6 § miljö- balken (SOU 2012:89). överlämnade utredningen det andra delbetänkandet Ny tid ny prövning – förslag till ändrade vattenrätts- liga regler (SOU 2013:69). överlämnade utredningen sitt slutbetänkande I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler (SOU 2014:35). träffades en bred politisk överens- kommelse om energifrågorna, den s.k. energiöverenskommelsen. överlämnade regeringen propositionen Vattenmiljö och vattenkraft (prop. 2017/18:243) till . Förslagen i propositionen antogs av (rskr. 2017/18:383, bet. 2017/18:CU31). Punkten är slutbehandlad. Motioner från allmänna motionstiden /16, bet. 2015/16:MJU14 redovisad, se skr. 2016/17:75 (M 16) och 2017/18:75 (M 11). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 9 om vattendirektivet*: har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om åtgärderna för att uppnå vattendirektivets mål (2015/16:MJU14 s. 24 f.). Regeringen har slutfört prövning av åtgärdsprogrammen inom vatten- direktivet. Regeringens beslut fattades . Av beslutet framgår vikten av att beslutade åtgärder ska kunna genomföras kostnads- effektivt. Regeringen har lyft fram att avvägning mellan olika samhälls- intressen utgör en viktig del i bedömningen av hur åtgärder bör fördelas mellan olika typer av verksamheter, både utifrån deras påverkan på vatten- miljön och i förhållande till vilka åtgärder som är mest kostnadseffektiva. Regeringen specificerade de åtgärder som var riktade till Jordbruksver- ket i en bilaga till beslutet. För att bidra till ett konkurrenskraftigt jordbruk betonade regeringen vikten av att åtgärderna ska ske inom ramen för det svenska landsbygdsprogrammet 2014–2020. Gemensamt för samtliga åt- gärder är att de ska bidra till att miljökvalitetsnormerna för vatten ska upp- fyllas. I beslutet efterfrågade regeringen komplettering av konsekvensanalysen och betonade att det inför beslut om åtgärder är av största vikt att det finns en grundlig och heltäckande redovisning av konsekvenserna av respektive åtgärd från såväl allmän som enskild synpunkt. Regeringen lyfte även fram behovet av avvägning mellan nyttor och kostnader. Vattenmyndigheterna har reviderat och fastställt åtgärdsprogrammen. Arbetet med att genomföra dem pågår. 2018/19:75 Miljö- och 2018/19:75 Miljö- och 2016/17:75 redovisade regeringen tillkännagivandet som slutbe- handlat. Miljö- och jordbruksutskottet har dock i sitt yttrande över skrivel- sen (bet. 2016/17:KU21) anfört att det inte delar regeringens bedömning då regeringen bl.a. aviserat att den avsåg återkomma med en proposition om prövning av vattenverksamheter. träffades en bred politisk överenskommelse om energifrågorna, den s.k. energiöver- enskommelsen. överlämnade regeringen propositionen Vattenmiljö och vattenkraft (prop. 2017/18:243) till . Förslagen i propositionen antogs av (rskr. 2017/18:383, bet. 2017/18:CU31). beslutades ändringar bl.a. i förord- ningen (1998:1388) om vattenverksamhet m.m., förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön, förordningen (1998:940) om avgifter för prövning och tillsyn enligt samt förordningen (2017:966) om miljöbedömningsförordningen till följd av propositionen, se SFS 2102–2119. Punkten är slutbehandlad. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 2016/17:1, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (M 31) och 2017/18:75 (M 12). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20*: Riks- dagen har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (2016/17:MJU1 s. 14). Regeringen fortsätter arbetet med att vidareutveckla och förbättra resul- tatredovisningen till , där dialogen med utskottet utgör en viktig del. Regeringen har gett och de andra mål- ansvariga myndigheterna i uppdrag (M2016/01592/Mm) att föreslå ett be- gränsat antal kostnadseffektiva indikatorer som ger en heltäckande bild av utvecklingen mot miljökvalitetsmålen och generationsmålet, som Agenda 2030 beaktas. Uppdraget redovisades till regeringen . En majoritet av de nya indikatorerna kan följas upp . I fram- tida redovisningar kommer redovisningen att göras bl.a. utifrån dessa indi- katorer som skapar förutsättningar för att presentera tidsserier som speglar utvecklingen. Indikatorerna kan komma att modifieras. I budgetproposi- tionen har regeringen förbättrat resultatredovisningen och så långt som möjligt tillgodosett önskemål. Regeringen har arbe- tat för att redovisningen bättre ska fokusera på resultat av insatser samt för att i ökad utsträckning redovisa hur tidigare års anslagsförstärkningar har använts. Denna information lämnas också i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20 s. 24). I budgetpropositionerna, från och med prop. 2017/18:1, är resultatredovisningen numera utvecklad med de nya indika- torerna. Utskottet har noterat att det till skillnad saknas en samlad översikt när det gäller miljötillståndet för samtliga miljökvalitetsmål. Mil- jökvalitetsmålens tillstånd följs inte upp eftersom förändringarna i miljön tar mycket . Tillståndet mäts i rapporten om fördjupad utvärdering av miljökvalitetsmålen som tas fram av berörda myndigheter. Regeringen kan trots detta fortsättningsvis redovisa en över- siktlig redovisning av miljötillståndet för miljökvalitetsmålen i resultatredo- visningen . I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 25–26) har regeringen visat en översikt över tillståndet i miljön för samtliga miljökvalitetsmål. Texten ger också en samlad bedöm- ning av hur arbetet mot att nå miljökvalitetsmålen fortgår. Punkten är slut- behandlad i denna del. På klimatområdet anser regeringen att en regelbunden uppföljning kan bidra till tydlighet, kontinuitet och långsiktighet i klimatpolitiken. pågår ett ständigt kvalitetssäkringsarbete där utvärde- ringar av tidigare reformer är ett viktigt underlag. Regeringen uppdrog (dir. 2014:165) åt Miljömålsberedningen (M 2010:04) att föreslå ett klimatpolitiskt ramverk som reglerar mål och uppföljning. Miljömålsberedningen lämnade ett delbetänkande om ett klimatpolitiskt ramverk (SOU 2016:21). I delbetänkandet föreslår bered- ningen bland annat ett planerings- och uppföljningssystem för klimatpoli- tiken, med klimatårsredovisningar och klimathandlingsplaner. Dessa kommer att utgöra ett oundgängligt underlag för regeringens redovisning av såväl uppnådda resultat som den långsiktiga utvecklingen gentemot . Regeringen har remitterat Miljömålsberedningens delbetänkan- de. beslutade regeringen om att överlämna propositionen Ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146) till . Propositionen inkluderade förslagen på en klimatlag. antog re- geringens förslag (bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). Klimatlagen trädde i kraft . års bud- getproposition kommer regeringen presentera en årlig klimatredovisning. En klimatpolitisk handlingsplan ska presenteras och lämnas till efter det att ordinarie val till har hållits. I samband med budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20 Bilaga Klimatredovisning) presenterade regeringen en första klimatre- dovisning i enlighet med bestämmelserna i klimatlagen. Punkten är slut- behandlad i denna del. I frågan om ingen övergödning fortsätter regeringen arbetet med att min- ska övergödningen, både genom insatser internationellt och genom att fort- satt stärka lokalt åtgärdsarbete. Internationellt togs ett viktigt beslut inom IMO () som kommer att innebära ökad kväverening på nya fartyg . Det kommer att innebära betydande minskning av kvävedeposition på . Vattendelegationerna vid de länsstyrelser som är vattenmyndigheter har beslutat om åtgärdsprogram –2021. Arbetet med att genomföra programmen pågår på berörda myndigheter. Vidare ges arbetet med att stärka insatser på lokal nivå hög prioritet. Stödet till lokala vattenvårds- projekt (LOVA) är viktigt för åtgärdsarbete lokalt och regionalt. Rege- ringen har också reviderat förordningen om lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) (SFS 2017:1299) för att fler projekt ska kunna genomföras för att stärka det lokala åtgärdsarbetet. Regeringen beslutade att tillsätta en 2018/19:75 Miljö- och 2018/19:75 Miljö- och utredning om hållbara vattentjänster (M 2017:02) som ska föreslå åtgärder som ökar åtgärdstakten för små avlopp, se över ansvarsreglerna för vatten och avlopp samt föreslå vilken myndighet som ska vägleda tillsyn. Utred- ningen redovisades . Utredningen har remitterats. Rege- ringen har vidare tillsatt en utredning som ska föreslå hur övergödningen effektivt kan minskas genom att stärka drivkrafterna för lokalt åtgärds- arbete (M 2018:02). Utredaren ska föreslå nya eller förstärkta styrmedel som leder till ökad användning av kostnadseffektiva åtgärder. Utredningen ska redovisas . Vidare har arbetet med indikatorer utvecklats för att göra redovisningen i budgetpropositionen tydligare och för att kunna följa den långsiktiga utvecklingen. Punkten är slutbehandlad i denna del. När det gäller regeringens anslagsförslag kan det konstateras att resultat från anslagsökningar inom vissa områden tar då det ofta handlar om långsiktiga förändringar. Det är därför svårt att redovisa resultat inom alla områden eftersom insatser inte gett resultat . Regeringen avser att i kommande års budgetpropositioner redovisa för de anslagsförstärkningar som genomförts och i möjligaste mån visa på vilka effekter och resultat som uppnåtts. I budgetpropositionen har regeringen så långt som möjligt tillgodosett önskemål och arbetat för att redovisningen bättre ska fokusera på resultat av insatser samt för att i ökad utsträckning redovisa hur tidigare års anslagsförstärkningar har använts. Denna infor- mation lämnas också i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20 s. 24). Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20 s. 24) redovisat tillkännagivandet som slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad i denna del. Punkt 5 om annullering av förvärvade utsläppsrätter –2012: Regeringen redovisade i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 20 s. 90) en beräkning av storleken på det förväntade överskottet av tilldelat utsläppsutrymme från första åtagandeperioden under Kyoto- protokollet till för klimatförändringar. I budgetpro- positionen begärde regeringen vidare bemyndigande att annullera det överskott av tilldelat utsläppsutrymme som inte behövdes för att uppfylla åtagande under Kyotoprotokollets första åtagande- period, vilket bifölls av (bet. 2014/15:MJU1, rskr. 2014/15:81). I propositionen Godkännanden för Kyotoprotokollets andra åtagande- period (prop. 2014/15:81) har regeringen redovisat hur kan full- göra sitt åtagande under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod och hur huvuddelen av det samlade överskottet av Kyotoenheter hanteras. Riksda- gen biföll regeringens förslag i propositionen 2014/15:81 (bet. 2014/15:MJU13, rskr. 2014/15:202). utarbetades förslag till regeringsbeslut för uppdrag till att genom- föra de förslag i propositionen 2014/15:81 som har behandlat. Regeringsbeslut togs och ge- nomförde fullgörande och annullering av alla tilldelade utsläppsenheter . Regeringen begärde i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20 s. 9 och 96–97) bemyndigande att annullera även innehav av förvärvade Kyotoenheter från Kyotoprotokollets för- sta åtagandeperiod. Det gäller Kyotoenheter som har förvärvat från klimatprojekt utomlands genom Programmet för internationella kli- matinsatser som finansieras genom anslag 1:12. biföll regering- ens begäran. Regeringen beslutade att uppdra åt Energimyndig- heten att genomföra annulleringen av resterande innehav av Kyotoenheter från Kyotoprotokollets första åtagandeperiod. Energimyn- digheten redovisade uppdraget . Regeringen har föreslagit i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20 s. 108) att annullera de Kyotoenheter som har genererats under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod och som har levererats –2016. Kyotoen- heterna har förvärvats genom program för internationella klimat- insatser. biföll regeringens begäran. Regeringen uppdrog åt att genomföra annulleringen av de utsläppsenheter som har genererats under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod samt de som genererats under den andra åtagandeperioden och har levererats –2016. redovisade att uppdraget var genomfört. Punkten är slutbehandlad. 2015/16:169 och motioner från allmänna motionstiden /17, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (M 14). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 8 om hantering av grupper av kemiska ämnen*: har till- kännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om hantering av grupper av kemiska ämnen (2016/17:MJU7 s. 32). Inom ramen för regeringens uppdrag om en handlingsplan för en giftfri vardag presenterade Kemikalieinspektionen en strategi för att minska användningen av gruppen högfluorerade ämnen, s.k. PFAS, som omfattar ca 3 000 ämnen. Strategin har bl.a. lett till att tillsammans med arbetar på ett förslag till begränsning av PFAS under Reach. Förslaget till begränsning gäller all användning och omfattar ca 200–400 ämnen inom och överlämnades till EU:s kemikaliemyndighet . Ett annat exempel på begränsning av en stor grupp av PFAS-ämnen där varit delaktig är EU:s beslut att begränsa PFOA och ämnen som bryts ned till PFOA. Kemikalieinspektionen har vidare 2016 presenterat förslag på nationell begränsning för brandskum som innehåller PFAS och förslaget bereds inom . Det är önskvärt att EU-lagstiftningens processer för hantering av grupper av ämnen förenklas och att metoder för bedömning tas fram. Det finns inga formella hinder för att hantera ämnen gruppvis, men det har i praktiken visat sig vara svårt. arbetar inom EU för att få till en bättre tillämpning, t.ex. genom det arbete med PFAS respektive PFOA som beskrivs ovan. Användningen av kemiska växtskyddsmedel i privata trädgårdar är ut- bredd och kan innebära risker både för människors hälsa och miljön. Re- geringen vill minska dessa risker och har målsättningen att förbjuda privat 2018/19:75 Miljö- och 2018/19:75 Miljö- och användning av kemiska växtskyddsmedel. Kemikalieinspektionens rap- port om begränsning av icke yrkesmässig användning av kemiska växt- skyddsmedel i har remitterats och vidare beredning pågår inom . Den Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, Efsa, har inlett ett arbete med att ta fram en vägledning för riskbedömning av kombinations- effekter från exponering för olika kemiska ämnen. Kemikalieinspektionen har uppdaterat en promemoria ”Gruppering av kemiska ämnen inom Reach och CLP”. Projektet genom- fördes i huvudsak som ett led i Kemikalieinspektionens egna åtaganden inom ramen för . Kemikalieinspektionen överlämnade till (Miljö- och ) en redovisning av ett rege- ringsuppdrag om bisfenoler – en kartläggning och analys, som en del- rapport inom Handlingsplanen för en giftfri vardag (M2017/02094/Ke). Inom ramen för arbetet med uppdraget om bisfenoler har myndigheten ut- vecklat en ny metod för att ur ett mycket stort antal ämnen kunna få fram de mest relevanta. Metoden bygger på QSAR, som i sin tur bygger på att vissa delar av en molekyl (vissa strukturelement) kan kopplas ihop med vissa inneboende egenskaper. Metoden är en viktig del i arbetet med att lättare kunna hantera stora grupper av liknande ämnen och hitta dem som har liknande farliga egenskaper. Kemikalieinspektionen har därutöver lämnat in förslag till användningsbegränsning för ”C9-C14 PFCA:s (inkl. deras relaterade ämnen)” till Europeiska kemikaliemyndigheten, Echa. Förslaget omfattar flera hundra ämnen som på detta sätt hanteras i grupp. Förslaget kommer att granskas av Echas två vetenskapliga kommittéer, dels den för riskbedömning och dels den för socioekonomisk analys. Regeringen har i budgetpropositionen (2017/18:1 utg.omr. 20 s. 49) gett viss information om utvecklingen på området. Reger- ingen anser att det behövs ett system som tar hänsyn till att kemiska ämnen kan förvärra varandras farliga effekter, så kallade kombinationseffekter eller cocktaileffekter. Regeringen har därför tillsatt en utredning om detta (regeringsbeslut , dir. 2018:25) som ska ta ett helhets- grepp om risker med grupper och kombinationer av kemiska ämnen. Uppdraget ska redovisas . Punkten är inte slutbehandlad. Motioner från allmänna motionstiden /17, bet. 2016/17:MJU9 redovisad, se skr. 2017/18:75 (M 18). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 5 om reformering av strandskyddet*: har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om reformering av strandskyddet (2016/17:MJU9 s. 23 f.). Det har gjorts ett flertal ändringar i strandskyddslagstift- ningen i syfte att skapa ett ändamålsenligt strandskydd som beaktar be- hovet av utveckling, särskilt av landsbygden, som ett långsiktigt skydd av strändernas natur- och friluftsvärden inte äventyras. ändring med bl.a. nya regler om områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen – de s.k. LIS-reglerna – innebar att möjligheterna till dis- pens och upphävande av strandskyddet i syfte att underlätta landsbygds- utvecklingen utökades. Vidare ändrades beslutsrätten så att den i större utsträckning flyttades till kommunerna. 2014 tillkom dessutom en regel som gör det lättare att upphäva strandskyddet vid små sjöar och vattendrag. Regeringen har velat avvakta resultatet av dessa ändringar innan even- tuella ytterligare förändringar görs. och redovisade en utvär- dering av ändringar av strandskyddsreglerna. Myndigheterna anförde bl.a. att det var för tidigt att avgöra om den s.k. LIS-reformen hade lett till landsbygdsutveckling. Regeringen beslutade (M2017/00778/Nm) att uppdra åt att se över reglerna om landsbygdsutveckling i strand- nära läge i och (2010:900). Naturvårds- verket redovisade uppdraget till (Miljö- och energide- partementet) (M2017/02054/Nm) och föreslog då vissa förändringar i LIS-reglerna. redovisning innebär att systemet med LIS-områden utvecklas så att avgränsningen inte längre ska behöva vara ”begränsad”, de ska kunna införas i närheten av mindre tätorter, kraven sänks på att en åtgärd ska bidra till landsbygdsutveck- lingen för att dispens ska kunna ges och de särskilda skälen för dispens från strandskyddet breddas. LIS-områden ska dock även i fortsättningen pekas ut i kommunernas översiktsplaner. Regeringen har remitterat redovisning. Inom ramen för denna remittering gav regeringen även remissinstanserna möjlighet att inkomma med kompletterande förslag till åtgärder (t.ex. författningsändringar) när det gäller att utöka möjligheterna att bygga permanentbostäder för lands- bygdsutveckling i strandnära lägen i områden med god tillgång till stränder som de värden som strandskyddet syftar till inte äventyras. redovisning bereds inom . Punkten är inte slutbehandlad. Motioner från allmänna motionstiden /17, bet. 2016/17:MJU22 redovisad, se skr. 2017/18:75 (M 24). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om tillståndsprocesser*: har tillkännagett för rege- ringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om för- enklade och förkortade tillståndsprocesser (2016/17:MJU22 s. 16). Den av tillsatta utredningen som behandlar de aktuella frågorna (M2018/00234/Me) har redovisats till (Ds 2018:38). Slutsatserna och förslagen i utredningen bereds inom . har , med anledning av uppdrag i reg- leringsbrev , redovisat förslag till modell för att upprätta och redovisa statistik om miljötillståndsprövningar. Länsstyrelserna och har därefter respektive redovisat 2018/19:75 Miljö- och 2018/19:75 Miljö- och kompletterande uppdrag i regleringsbrev om hur de kan bidra till en sammanhållen statistikredovisning avseende miljöprövning. Regering- en har gett i uppdrag till länsstyrelserna och att bidra till en sammanhållen statistikredovisning. har fått i uppdrag att förbereda så att myndigheten kan an- svara för att ta emot, sammanställa analysera och presentera den statistik som övriga myndigheter bidragit med. Punkten är inte slutbehandlad. om förutsättningar för en säker kraftöverföring Skr. 2016/17:148, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (M 29). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om samhällsekonomiska analyser*: har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att utreda behovet av att en fristående aktör parallellt med genomför samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinveste- ringar (2016/17:NU21 s. 20 f.). Regeringen har gett i uppdrag att identi- fiera vilka typer av effekter som bör analyseras och kvantifieras inom ramen för samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar inför beslut om investeringar i transmissionskapacitet i stamnätet för el. Energimarknads- inspektionen ska också utreda och föreslå riktlinjer för kvantifiering av dessa effekter. I uppdraget ingår att utreda behovet av att en fristående aktör utför samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinveste- ringar som ett komplement till de samhällsekonomiska lönsamhetsbedöm- ningar som ansvarar för (M2017/01727/Ee och M2017/01665/Ee [delvis]). redovisade sitt uppdrag . Regeringen har redovisat sin bedömning med anledning av till- kännagivande i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 21 s. 24). Regeringen ansåg punkten vara slutbehandlad i samband med detta. När det gäller denna punkt har uttalat att man inte delar rege- ringens tidigare bedömning om att tillkännagivandet är slutbehandlat. Skä- len till detta är att regeringen har redovisat tillkännagivandet som slutbe- handlat dels innan utredning var klar, dels innan regeringen återkommit till med resultatet av denna utred- ning (bet. 2017/18:KU21 s. 31, rskr. 2017/18:325). Regeringen har gett i uppdrag att identi- fiera vilka typer av effekter som bör analyseras och kvantifieras inom ramen för samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar inför beslut om investeringar i transmissionskapacitet i stamnätet för el. Energimarknads- inspektionen skulle också utreda och föreslå riktlinjer för kvantifiering av dessa effekter. redovisade sitt uppdrag i rapporten vid investeringar i stamnätet för el (Ei R2018:06). I rapporten föreslår att nät- koncession för stamledning endast får meddelas om anläggningen är sam- hällsekonomiskt lönsam (M2018/01132/Ee). att en lönsamhetsbedömning ska ingå i en ansökan om nätkoncession och att denna bedömning ska vara granskad av en fristående aktör. Rapporten är remitterad och bereds inom . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 4 om återkommande effektanalyser*: har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att ge i uppdrag att göra långsiktiga analyser av effekt- situationen där såväl som de närmaste grannländernas situation beaktas (2016/17:NU21 s. 21 f.). Regeringen har i Svenska kraftnäts regleringsbrev lagt in ett krav om att den rapportering angående kraftbalansen som följer av Sven- ska kraftnäts instruktion även ska inkludera en bedömning av förutsätt- ningarna att långsiktigt upprätthålla kraftbalansen.