prop · H60334 · 2019-01-16 00:00:00 — är det viktigt att nationellt följa utvecklingen av behov och tillgång till antalet platser i särskilt boende. lämnar därför följande rekommendationer till regeringen: •Överväg att tillföra medlen, som anvisas till investeringsstödet, som ett mer allmänt ekonomiskt stöd till kommunernas äldreomsorg och fördela dem utifrån antal äldre, förslagsvis kronor per invånare i kommunerna. •Följ utvecklingen av särskilt boende och skapa en samsyn av läget med kommunerna. Även om möjligheten att veta hur många platser som investeringsstödet bekostat går förlorad genom att stödet omvandlas till ett bredare riktat statsbidrag till äldreomsorgen anser att det är viktigt att regeringen följer utvecklingen av särskilt boende i kommuner och även mäter avvecklade boenden. följer redan upp kommunernas bostadssituation genom (BME). bör därför ges i uppdrag att även följa upp antalet avvecklade platser. 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Regeringsformen (1974:152). Budgetlagen (2011:203). Lag (2001:1383) om kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen (bostadsförsörjningslagen). Socialtjänstlag (2001:453). Förordning (2007:159) om investeringsstöd till äldrebostäder. Förordning (2007:1065) med instruktion för . Förordning (2009:1482) med instruktion för . Förordning (2012:546) med instruktion för . Förordning (2016:848) om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer. 2005/06:SoU26. Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre. Prop.1990/91:14. Om service och vård till äldre och handikappade m.m. 2000/01:26. 2004/05:1. Budgetpropositionen , utg.omr. 2005/06:1. Budgetpropositionen , utg.omr. 2005/06:100. 2005/06:115. Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre. 2006/07:1. Budgetpropositionen , utg.omr. 2007/08:1. Budgetpropositionen , utg.omr. Rskr.2002/03:30. Uppföljningen av den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken. 1991/92:SoU6y. Kompletteringsproposition del I och II. Regeringsbeslut och övrigt material från Dir. 2003:40 Översyn av vård och omsorg för äldre – efter Ädelreformen. Dir. 2013:68 EU-rättsliga förutsättningar för bostadspolitik. R I K S R E V I S I O N E N O K L A R A E F F E K T E R A V I N V E S T E R I N G S S T Ö D E T T I L L S Ä R S K I L T B O E N D E F Ö R Ä L D R E och 2004.Varför kan inte behovet av särskilda boendeformer för äldre tillgodoses? Regeringsuppdrag till och . Många mål – få medel. utredning av statliga stöd till bostadsbyggande –2004. Uppföljning av investeringsstödet till äldrebostäder. Utvärdering av investeringsstödet till äldrebostäder, Rapport 2013:7. Plan- och bygglagstiftningens utveckling och-bygglagstiftningens utveckling/. Bygg mer för fler!. Bostäder för avfolkningsorter. Stödet till anhöriga omsorgsgivare. Specialdestinerade statsbidrag – ett sätt att styra mot en mer likvärdig skola?. Äldrepolitik för framtiden. Bo bra hela livet – Slutbetänkande av Äldreboendedelegationen Del B: Bilagor. och den ekonomiska utvecklingen. En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostadsförsörjning. Bostäder att bo kvar i. Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer. En gemensam bild av bostadsbyggnadsbehovet. Hemtjänst, vård- och omsorgsboende eller mittemellan?. , , , (red. ): Äldres boende: forskningsperspektiv i , , 2012. , och , (red. ): Förändringsperspektiv på äldreomsorgen – att leva som andra, förlag, 2016. 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Jämförelse mellan de två investeringsstöden till äldreboende Tabell 1 Jämförelse mellan de två investeringsstöden till äldreboende Stödet 2007–2014 Förordning (2007:159) om Förordning (2016:848) om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre Stimulera anordnandet, genom Främja en ökning av antal ny- eller ombyggnad av: särskilt bostäder för äldre personer. boende för äldre samt Ny- eller ombyggnaden ska leda till antingen nytillskott eller Ny- eller ombyggnaden skulle leda till ett nytillskott av Nybyggnad: / kvm Nybyggnad: / kvm Ombyggnad: / kvm Ombyggnad: / kvm Antal kvm med stöd 35 kvm + 15 kvm för en person 35 kvm + 15 kvm för en person 50 kvm + 15 kvm för två 50 kvm + 15 kvm för två Till vad riktas stödet? 2007–2010: särskilt boende 2016- : särskilt boende samt 2010–2014: särskilt boende Tillägg 2018: biståndsbedömt Hur länge ska stödmottagaren Åldersgränser på de boende? R I K S R E V I S I O N E N O K L A R A E F F E K T E R A V I N V E S T E R I N G S S T Ö D E T T I L L S Ä R S K I L T B O E N D E F Ö R Ä L D R E En startpunkt för arbetet med granskningen var den effektutvärdering gjorde av investeringsstödet 2013121 och som inte visade tillräckligt tydliga resultat för att kunna dra egentliga slutsatser om investeringsstödet och dess användning. I granskningen har kombinerat kvalitativ och kvantitativ metod och tog avstamp i kvantitativa utvärdering. I stället för att återupprepa utvärderingen på samma sätt som gjorde den, och sannolikt få samma resultat som , har vi sökt svaret på vår fråga genom en annan ansats.122 identifierade tre viktiga områden att undersöka för att kunna svara på om investeringsstödet varit ändamålsenligt utformat eller inte. De områdena är investeringsstödets utformning och underlag, kommunernas planeringsförutsättningar samt kommunala bygg- och planeringsförutsättningar. Vi valde att undersöka dessa tre områden genom olika tillvägagångssätt: sammanställning och analys av befintlig statistik, enkät, intervjuer samt dokumentstudier. Deras betydelse för att utforska vart och ett av våra delområden varierar. Nedan följer en närmare beskrivning av de olika områdena. Sammanställning av befintlig statistik Investeringsstödets utformning och underlag Många uppgifter som behövde för att veta mer om stödet och hur det fungerat var redan insamlade på olika håll. Det fanns information om vilka kommuner som tagit del av stödet, hur kommunernas bostadsmarknad och ekonomi såg ut men också om andra aktörer och hur de tagit del av stödet. Däremot fanns ingen samlad redovisning av uppgifterna, och vi började därför med att samla in och sammanställa redan existerande uppgifter. Det gav oss möjlighet att analysera materialet närmare för att upptäcka eventuella mönster när det gällde vilka som använt stödet och vilka som inte gjort det. har samlat in data från SCB över samtliga kommuners ekonomi och demografi –2017. Till detta har information från bostadsmarknadsenkät (BME) 123 liksom information om 121Boverket, 2013. Utvärdering av investeringsstödet till äldrebostäder. 122Marsh, Stoker; Theory and Methods in Political Science, Palgrave , 1995, 2002, s. 239. 123Bostadsmarknadsenkäten är en nationell enkät som i samarbete med skickar ut till samtliga kommuner. Syftet med bostadsmarknadsenkät är att bidra till en kontinuerlig uppföljning av utvecklingen på bostadsmarknaden samt att spåra trender och tendenser kring den framtida utvecklingen. Enkäten består av kommunernas bedömningar i olika frågor och ger därmed en sammanhållen bild av bostadsmarknaden i hela landet. 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N investeringsstödet (vilka kommuner som byggt, typ av boende, byggherre etc.) länkats. Datamaterialet har sedan analyserats för att karaktärisera de kommuner som tagit del av stödet, och för att se hur de skiljer sig från de kommuner som inte tagit del av stödet. De kommuner som fått stöd utbetalt för byggande av särskilt boende minst en gång –2017 (164 st.) har jämförts med de kommuner som inte fått det (126 st.). Specifikt har jämförelserna gjorts med hjälp av statistiska test, som visar om de båda grupperna av kommuner är signifikant skilda från varandra med avseende på storlek, demografi, ekonomi och behov av äldrebostäder. Bland de kommuner som tagit del av stödet har även en analys gjorts av om typ av byggherre skiljer sig mellan olika typer av kommuner. De kategorier som vi valde att samla in information om var sådana som vi bedömde kunde påverka användningen av investeringsstödet. Enkät till de kommuner som inte tagit del av stödet alls Investeringsstödets utformning och underlag samt kommunernas planeringsförutsättningar Analysen som nämns ovan visade också att drygt en tredjedel av kommunerna inte tagit del av stödet överhuvudtaget, varken för byggande av särskilt boende eller trygghetsboende. Vi var därför intresserade av vilka mönster det fanns när det gällde dessa kommuner, och att få mer kunskap om skälen till varför de inte tagit del av stödet. Därför valde vi att gå ut med en enkät till de aktuella kommunerna. Vi ville veta om dessa kommuner inte sökt stödet för att de inte var intresserade av det eller på grund av att något hindrat dem från att kunna ta del av stödet. Vår ambition var att på det sättet kunna svara på om investeringsstödet är konstruerat på ett träffsäkert sätt. I enkäten ställdes först en fråga om kommunen byggt, men då utan stödet, eller om kommunen inte byggt. Svarade kommunen ja på första frågan, dvs att man byggt men inte tagit del av stödet, handlade nästa fråga om orsakerna till varför man inte tagit del av stödet. Om kommunen istället svarade nej på frågan om man byggt handlade frågan därefter om varför man inte byggt. Svarsfrekvensen på enkäten var (av totalt 94 kommuner). har genomfört en bortfallsanalys och sammantaget visar analysen att skillnaderna mellan de som besvarat respektive inte besvarat enkäten inte är systematiska, och att bortfallet därmed får anses slumpmässigt. Skälet till att vi inte valde att rikta enkäten till de kommuner som faktiskt hade byggt särskilt boende med hjälp av investeringsstödet var att det är svårt leda i bevis att det är stödet som gjort att de byggt. försökte svara på detta i sin utvärdering men kunde inte med säkerhet säga vilken roll investeringsstödet spelat för valet att bygga. Kommunerna som byggt representerades ändå i materialet, eftersom vi i det statistiska underlaget även redovisade vad som kännetecknade de kommuner som byggt med hjälp av stödet. R I K S R E V I S I O N E N O K L A R A E F F E K T E R A V I N V E S T E R I N G S S T Ö D E T T I L L S Ä R S K I L T B O E N D E F Ö R Ä L D R E Vi har även analyserat uppgifter från bostadsmarknadsenkät (BME) samt samlat in och analyserat uppgifter om platser i särskilt boende för investeringsstödet. Investeringsstödets utformning och underlag Investeringsstödet initierades av regeringen och vi har därför intervjuat företrädare för . Vi har även gjort intervjuer med och i , eftersom de förvaltade och administrerade stödet samt Kommuner och Landsting (SKL), som var en viktig aktör i sammanhanget. Dessutom har vi gjort intervjuer med två privata aktörer som byggt särskilt boende med hjälp av investeringsstödet. Det har gett oss en bredare bild av planeringsarbetet och en bättre grund för att identifiera mönster, likheter och skillnader mellan kommuner. För att få kunskap om vad det går att säga om vilka behov av särskilt boende som kommunerna har samt vilka behov av särskilt boende som äldre har, har vi intervjuat en äldreforskare samt tjänstemän på , Inspektionen för vård och omsorg (), och . När vi analyserade de statistiska uppgifterna lade vi märke till att det fanns några kommuner som byggt särskilt boende eller trygghetsboende, trots att kommunerna eller fler uppvisat negativa resultat i räkenskapssammandraget för kommuner. Eftersom vi var intresserade av att veta vilken roll som kommunernas egen ekonomi spelar i byggandet av främst särskilt boende valde vi att kontakta dessa kommuner för att intervjua dem. Det handlar om sammanlagt sex kommuner som byggt särskilt boende och tre kommuner som byggt trygghetsboende. Alla kommunerna utom en (som byggt särskilt boende) blev intervjuade. Till skillnad från de andra intervjuer som genomförts inom ramen för granskningen var dessa intervjuer semistrukturerade med en fast frågemall. Det skiljer sig åt vilka funktioner i kommunen vi intervjuat. I vissa fall är det tjänstemän, i andra fall politiker och det finns också exempel på att vi intervjuat en företrädare för det kommunala bostadsbolaget. Främst ville vi veta vilka resonemang som fördes inför beslutet om att bygga. Kommunala planerings- och byggförutsättningar För att få kunskap om hur den kommunala planeringen går till har vi intervjuat tjänstemän på , i , SKL samt i . Vi har även gjort ett kommunbesök för att få en bättre uppfattning om hur kommunernas 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N planeringsarbete faktiskt ser ut och på vilket sätt investeringsstödets utformning kommer in i det. Vi har gått igenom olika statliga utredningar, rapporter från myndigheter och liknade texter, både när det gäller frågor om byggande och när det gäller äldre och äldreomsorg. R I K S R E V I S I O N E N OKLARA EFFEKTER AV INVESTERINGSSTÖDET TILL BYGGANDE AV SÄRSKILT BOENDE FÖR ÄLDRE har granskat det investeringsstöd som fanns mellan 2007–2014 för byggande av särskilt boende för äldre. finns ett nytt, snarlikt utformat, stöd. har undersökt om stödet var ändamålsenligt utformat, så att det stimulerade byggande av särskilt boende och ledde till att fler platser skapades. Slutsatsen är att stödet till övervägande del inte var ändamålsenligt utformat. Det är oklart hur stor nettotillgången på platser i särskilt boende varit eftersom ingen vet hur många platser som avvecklats. Ingenting pekar på att det är investeringskostnaderna som hållit tillbaka byggandet av särskilt boende. Stödet infördes av två huvudsakliga skäl: att många platser hade försvunnit efter ädelreformen och att antalet ej verkställda beslut hade ökat. Vid införandet av stödet var det dock få kommuner som rapporterade brist på platser. Det var dessutom oklart om problem med ej verkställda beslut hängde samman med brist på platser i särskilt boende eller med den stora avvecklingen av platser. Regeringen har försökt lösa bostadsproblem med investeringsstöd. Uppföljningar och utvärderingar har inte kunnat påvisa några klara effekter. rekommenderar regeringen att överväga att låta det nya investeringsstödet bli ett mer generellt bidrag, fördelat utifrån antal äldre i kommunerna, samt att följa utvecklingen av särskilt boende och skapa en samsyn av läget med kommunerna. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , Hellmark , , , Bah Kuhnke, Strandhäll, , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse om investeringsstödet till särskilda boenden för äldre