prop · H603101 · 2019-04-15 00:00:00 — 2.4.16 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Tabell 2.78 UO 16 Anslag Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk -10,3 Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan -19,5 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk -0,1 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. -5,0 Fortbildning av lärare och förskolepersonal -50,1 Statligt stöd till vuxenutbildning -17,0 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning -0,5 Upprustning av skollokaler och utemiljöer Fler anställda i lågstadiet -0,4 -9,9 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och -2,9 : Utbildning på grundnivå och : Forskning och utbildning på : Utbildning på grundnivå och : Forskning och utbildning på : Utbildning på grundnivå och -3,9 : Forskning och utbildning på : Utbildning på grundnivå och -5,0 : Forskning och utbildning på Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå Tekniska högskolan: Forskning och utbildning Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet -1,9 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor -22,7 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning : Forskning och forskningsinformation : Avgifter till internationella -7,8 -0,6 -2,5 S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Utgiftsområdet omfattar skolväsendet, vissa sär- skilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet, vuxenutbildning och eftergymnasial yrkesutbildning samt högskoleutbildning och forskning. Området omfattar även myndigheter inom utbildnings- och forskningsområdet. Utfallet uppgick till och blev (2,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jäm- fört med ökade utgifterna med 4 904 mil- joner kronor (6,). och högskolor belastas anslagen till forskning och forskarutbildning när anslagsmedlen förs över till myndigheternas konton. Till följd av den särskilda anslagsredovisningen blir det därför normalt inga skillnader mellan budget och utfall. I det följande kommenteras de anslag inom utgiftsområdet där avvikelser finns. Utgifterna för utveckling av skolväsendet blev lägre än anvisat i statens budget Utgifterna för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet blev (10,) lägre än anvisat i den ursprungliga budgeten. Utfallet för fortbildning i specialpedagogik, vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år samt uppdragen att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända elever och samverkan för bästa skola blev lägre än beräknat. Dessutom rekvirerade huvudmän (t.ex. kommuner och enskilda huvudmän inom skol- väsendet) statsbidrag i mindre omfattning än beräknat för t.ex. undervisning under skollov, trots ett högt söktryck. Utfallet för anslaget 1:6 Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan blev , vilket är (19,5 pro- cent) lägre än anvisat i statens budget. Anslaget används främst för utgifter för särskilda insatser inom skolområdet för elever med funktionsned- sättning och antalet elever blev lägre än beräknat. Låg nyttjandegrad av statsbidrag ger lägre utgifter Utfallet för anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal blev , vilket är (50,) lägre än vad som ursprungligen anvisats i statens budget. Det beror bl.a. på att vissa statsbidrag inte sökts i den omfattning som beräknades i budgeten. Utgifter för vuxenutbildning lägre än statens budget Utgifterna för anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning blev . Det är (17,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror huvudsakligen på att statsbidragen för yrkesinriktad vuxen- utbildning blev lägre än beräknat. betalade ut i statsbidrag för yrkes- inriktad vuxenutbildning. I enlighet med propo- sitionen Vårändringsbudget anvisades anslaget för att ge förutsätt- ningar för fler personer att påbörja studier inom vuxenutbildningen och för att satsa på under- visningen i svenska för invandrare (sfi). Ändrade bestämmelser för bidrag för upprustning av skollokaler och utemiljöer gav högre utgifter Utfallet för anslaget 1:15 Upprustning av skol- lokaler och utemiljöer blev . Bortsett från en anslagsbehållning på 120 mil- joner kronor som disponerades 2018 var detta utfall (11,) högre än anvisat i statens budget. Jämfört med 2017 var utfallet högre. har genomfört 782 utbetalningar av statsbidrag för att rusta upp skollokaler och utemiljöer. Genom att bestämmelserna för bidraget ändrades blev utfallet högre än beräknat. De nya bestämmelserna innebär bl.a. att bidragen betalas ut i förskott, att sista datum för att färdigställa åtgärderna kopplade till bidraget har skjutits fram och att slutrapporteringen har senarelagts. Detta är också förklaringen till att utfallet blev högre än 2017. Utgifterna för bidrag till lärarlöner blev lägre än budgeterat Utfallet för anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner blev (9,) lägre än anvisat och uppgick till . Utgifterna för Lärarlönelyftet och Karriärstegs- reformen blev lägre än beräknat. Dels eftersom alla huvudmännen inte ansöker om bidraget, dels eftersom huvudmännen inte utnyttjar hela den bidragsram som de tilldelats. Nytt statsbidrag för en likvärdig skola ger högre utgifter än föregående år Utfallet för det nya anslaget 1:21 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling blev . Anslaget ska användas för att stärka likvärdigheten och kunskapsutveck- lingen i förskoleklassen och . Utfallet för anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning blev (89,) högre än 2017. Utfallet för bidrag för yrkesinriktad vuxenutbildning blev 462 mil- joner kronor högre än föregående år. Satsningar ger högre utgifter än Utfallet för utgiftsområdet uppgår till 76 002 mil- joner kronor vilket är högre än föregående år. Tillsammans ökade utgifterna för 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning och 1:21 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling med . Utfallet för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation blev , vilket är högre än 2017. Anslaget används bl.a. till att finansiera forskning, forskningsinfrastruk- turer och internationellt forskningssamarbete. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Tabell 2.79 UO 16 Beställningsbemyndiganden Statligt stöd till särskild Maxtaxa i förskola, Statligt stöd för stärkt Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndigandena och de utestående åtagandena uppgick till och hänför sig huvudsakligen till anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet, anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskole- utbildning och anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation. För anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet beror skillnaden framför allt på att bemyndigandet avser ett flertal insatser och att nyttjandet är svårberäknat. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 För anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation beror skillnaden bl.a. på en ändrad plan för användandet av anslaget. Tabell 2.80 UO 16 Garantier (inkl. efterborgen) 1I samband med ombildningen av statlig verksamhet till annan associationsform beslutade om statliga borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per den 31/12 2015. iakttagelser – årlig revision har fått en revisions- berättelse med reservation avseende sin årsredo- visning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. har bedrivit restaurang- och cateringverksamhet utan att detta tillåts enligt högskolelagen (1992:1434). har tagit ut avgifter för denna verksamhet och för en terapimottagning i strid med 3 § avgiftsförordningen (1992:191) som anger att myndigheter endast får ta ut avgifter för varor och tjänster som den tillhandahåller om det följer av en lag eller förordning eller av ett särskilt beslut av regeringen. Myndigheten saknar sådant stöd för att ta ut avgifter. Specialpedagogiska skolmyndigheten skolmyndigheten har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. Specialpedagogiska skolmyndigheten har, i strid med 10 § anslagsförordningen (2011:23), använt av sitt förvaltnings- anslag för att finansiera den förlust som uppstod vid försäljningen av en villafastighet som myndigheten har disponerat utan regeringens godkännande. i har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger Riks- revisionen följande. Årsredovisningen för i har lämnats till regeringen . Enligt 2 kap. 1 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag ska myndigheten lämna en årsredovisning till regeringen. Årsredovisningen har lämnats för sent och kan därmed inte anses avlämnad i enlighet med förordningen. Myndigheten har även fått en upplysning i revisionsberättelsen avseende års- redovisningen . Upplysning av särskild betydelse i redovisar i årsredovisningen ett väsentligt underskott i den avgiftsfinansierade verksam- heten för etikprövning av forskning som avser människor. Som framgår av myndighetens beskrivning på sid 11 i årsredovisningen har myndigheten, på grund av otydligheterna i den ekonomiska styrningen, inte getts möjlighet att efterleva det ekonomiska målet. i i har fått en revisionsberättelse med upplysning avseende sin årsredovisning . Upplysning av särskild betydelse i redovisar i årsredovisningen ett väsentligt underskott i den avgiftsfinansierade verksam- heten för etikprövning av forskning som avser människor. Som framgår av myndighetens beskrivning på sid 8 i årsredovisningen har myndigheten, på grund av den ekonomiska styrningen, inte getts möjlighet att efterleva det ekonomiska målet. i i har fått en revisionsberättelse med upplysning avseende sin årsredovisning . Upplysning av särskild betydelse i redovisar i årsredovisningen ett väsentligt under- skott i den avgiftsfinansierade verksamheten för etikprövning av forskning som avser människor. Som framgår av myndighetens beskrivning på sid 9 i årsredovisningen har myndigheten, på grund av den ekonomiska styrningen, inte getts möjlig- het att efterleva det ekonomiska målet. i i har fått en revisionsberättelse med upplysning avseende sin årsredovisning . Upplysning av särskild betydelse i redo- visar i årsredovisningen ett väsentligt underskott i den avgiftsfinansierade verksamheten för etikprövning av forskning som avser människor. Som framgår av myndighetens beskrivning på sid 5 i årsredovisningen har myndigheten, på grund av otydligheterna i den ekonomiska styrningen, inte getts möjlighet att efterleva det ekonomiska målet. i i har fått en revisionsberättelse med upplysning avseende sin årsredovisning . Upplysning av särskild betydelse i redo- visar i årsredovisningen ett väsentligt underskott i den avgiftsfinansierade verksamheten för etik- prövning av forskning som avser människor. Som framgår av myndighetens beskrivning på sid 10 i årsredovisningen har myndigheten, på grund av otydligheterna i den ekonomiska styrningen, inte getts möjlighet att efterleva det ekonomiska målet. i i har fått en revisionsberättelse med upplysning avseende sin årsredovisning Upplysning av särskild betydelse i redo- visar i årsredovisningen ett väsentligt underskott i den avgiftsfinansierade verksamheten för etikprövning av forskning som avser människor. Som framgår av myndighetens beskrivning på sid 8 i årsredovisningen har myndigheten, på grund S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 av den ekonomiska styrningen, inte getts möjlighet att efterleva det ekonomiska målet. har fått en revisionsberättelse med upplysning avseende sin årsredovisning . Upplysning av särskild betydelse redovisar i årsredovisningen i tabell 7, sid 26, ett underskott i den avgifts- finansierade verksamheten som avser handlägg- ning av lärarlegitimationer. Verksamheten ska finansieras med avgifter och till full kostnads- täckning, dock har myndigheten rätt att utöver avgifterna använda anslagsmedel. Det finns således inget faktiskt underskott i verksamheten. På grund av denna otydlighet i den ekonomiska styrningen gällande full kostnadstäckning har myndigheten inte getts möjlighet att efterleva det ekonomiska målet. RiR 2018:15 Lärosätenas lokalförsörjning – rum för utveckling har granskat lärosätenas lokalför- sörjning, regeringens styrning av lärosätenas lokalförsörjning och Akademiska Hus AB:s arbete med att tillhandahålla lokaler för läro- sätena. lämnar i sin granskning inga rekommendationer till regeringen. Regeringen har i skrivelsen om lärosätenas lokalförsörjning (skr. 2018/19:21) kommenterat iakttagelser. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2018/19:UbU6, rskr. 2018/19:139). RiR 2018:28 Långsiktiga effekter av utökade valmöjligheter till gymnasieskolan – från närhetsprincip till betygsprincip har granskat långsiktiga effekter av att elever fått möjlighet att inte bara välja nationellt program utan också ange vilken gymnasieskola de vill gå i. lämnar i sin granskning inga rekommendationer till regeringen. Regeringen har i skrivelsen om långsiktiga effekter av utökade S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 valmöjligheter till gymnasieskolan (skr. 2018/19:57) kommenterat iakttagelser. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2018:35 Myndighetsreformen då UHR och UKÄ inrättades – intentioner och måluppfyllelse har granskat myndighets- reformen då Universitets- och högskolerådet och inrättades. Regeringen har i skrivelsen rapport om myndighetsreformen då Universitets- och högskolerådet och inrättades (skr. 2018/19:109) redovisat vilka åtgärder som avses att vidtas med anledning av gransknings- rapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 2.4.17 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Tabell 2.81 UO 17 Anslag Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Stöd till icke-statliga kulturlokaler -20,7 Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Centrala museer: Myndigheter Bidrag till vissa museer Särskilda insatser inom ungdomspolitiken Särskilda insatser inom folkbildningen -0,7 Utgiftsområdet omfattar utgifter för bl.a. folkbildning, ungdomsfrågor, det civila samhället, idrott, trossamfund, teater, dans och musik samt museer och utställningar. Utfallet uppgick till och blev (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (10,). Extra medel för läsfrämjande och fritidsgårdar Utfallet för anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter blev (27,) högre vad som anvisats i statens budget. I enlighet med propositionen Våränd- ringsbudget anvisades ytterligare för att användas till läsfrämjande insatser och inköp av litteratur vid förskolor. har samtliga kommuner sökt bidraget. Utfallet för anslaget 12:3 Särskilda insatser inom ungdomspolitiken blev (119,) högre än anvisats i statens budget. Det beror på införandet av det nya statsbidraget till fritidsgårdar m.m. för att öka tillgängligheten i fritidsverksamhet genom exempelvis utökade öppettider. propositionen Vårändringsbudget anvisades ytterligare . Av dem har fördelats. Anslaget 14:3 Särskilda insatser inom folk- bildningen anvisades i enlighet med propositionen Vårändringsbudget för att ge asylsökande möjlighet att lära sig svenska tidigt och få en förståelse för det svenska samhället. Utfallet för anslaget 15:1 Lotteriinspektionen blev , vilket är (17,) högre än vad som anvisats i statens budget. I enlighet med propositionerna Vårändringsbudget och Höständrings- budget anvisades ytterligare totalt för att finansiera ny verksamhet som bl.a. omfattar licensansökningar för aktörer som ska agera på den svenska spelmarknaden. Nytt bidrag till biblioteksverksamhet Utfallet för anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete blev (174,) högre än föregående år. Ökningen beror främst på införandet av det nya bidraget Stärkta bibliotek som uppgick till S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Det riktar sig mot kommuner och av 290 kommuner har sökt och beviljats bidrag för att öka utbudet och tillgängligheten till biblioteks- verksamhet i hela landet. Utfallet för anslaget 14:1 Bidrag till folk- bildningen blev högre än föregående år. I enlighet med budgetpropo- sitionen ökades anslaget med 460 mil- joner kronor för bl.a. att öka antalet platser på folkhögskolan. Utfallet för anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter blev högre än föregående år. återinvigdes efter att haft stängt för renovering . Renoveringen medförde även en högre hyra, som uppgick till . Kostnaderna för renoveringen uppgick till . Tabell 2.82 UO 17 Beställningsbemyndiganden Bidrag till vissa teater-, Bidrag till litteratur och Bidrag till bild- och Bidrag till nationell och Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till , vilket är lägre än de beslutade bemyndigandena. Tabell 2.83 UO 17 Utlåning Kungliga Dramatiska teatern AB 2014/15:99, bet. 2014/15:Fiu21, rskr. 2014 /15:255 . Inom utgiftsområdet har beslutat om en låneram på högst för lån till viss ombyggnation av och klimatanpassning av arkiven samt lån till och Kungliga Dramatiska teatern. Vid utgången av uppgick de utestående lånen till . iakttagelser – årlig revision har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. Myndigheten har av regeringen beviljats en låneram för på . I samband med upptagande av lån översteg myndighetens anskaf- fade anläggningstillgångar den beviljade låne- ramen med . Det överstigande beloppet finansierades därför inte med lån i , vilket är i strid med 2 kap. 1 § kapitalförsörjningsförordningen (2011:210). översteg värdet på de anläggnings- tillgångar som myndighetens ska finansiera med lån den beviljade låneramen med , vilket är i strid med 2 kap. 2 § kapital- försörjningsförordningen. har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. Av Moderna museets årsredovisning sidan 34 framgår att myndigheten, med hänvisning till Washingtonprinciperna, beslutat om och restituerat ett konstverk med betydande värde. Avyttring av statlig egendom ska ske enligt förordningen (1996:1191) om överlåtelse av S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 statens lösa egendom. Förordningen medger och reglerar enbart överlåtelse genom försäljning eller byte av lös egendom, varför be- dömer att borde haft ett särskilt medgivande från regeringen för att restituera konstverket. Sådant medgivande saknas och myndigheten har därmed agerat utanför sin befogenhet. har fått en revisions- berättelse med upplysning avseende sin årsredo- visning . Upplysning av särskild betydelse vill fästa uppmärksamhet på sid 75 i årsredovisningen där myndigheten redovisar de negativa ackumulerade resultaten av myndig- hetens avgiftsbelagda verksamheter. Därutöver redogörs på sidan 11 för de åtgärder som vidtagits för att på uppnå en ekonomisk balans. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 2.4.18Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Tabell 2.84 UO 18 Anslag Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad -98,2 -4,0 -0,6 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus -48,0 Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och -55,0 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder -57,5 -4,9 -33,6 Inom utgiftsområdet ingår utgifter för samhälls- planering, bostadsmarknad, byggande, lant- mäteriverksamhet och konsumentpolitik. Området innefattar bl.a. myndigheterna och Lantmäteriet. Utfallet uppgick till , vilket är (33,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jäm- fört med ökade utgifterna med (21,). Inget utfall för omstrukturering av kommunala bostadsföretag I statens budget anvisades för anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag. Anslaget används för utgifter för statsbidrag till kommuner med en svag bostads- marknad för undsättning eller omstrukturering av kommunala bostadsföretag med ekonomiska svårigheter och för statsbidrag till kommuner med en svag bostadsmarknad för stöd till företag som tillhandahåller tjänster av allmänt eko- nomiskt intresse. Inga beslut om statsbidrag fattades , vilket medförde att det inte blev något utfall för anslaget. Det finns tidigare ingångna avtal med två kommuner. Enligt avtalen har staten åtagit sig att lämna bidrag till avvecklingskostnader i takt med att kostnader uppstår. Statens totala utestående åtaganden enligt dessa avtal uppgår till ca 11 miljoner Inga utbetalningar för avvecklings- kostnader gjordes . Det lämnades inte heller något stöd i form av nya garantier för att ersätta kommunala borgensåtaganden . Utfallet för anslaget 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad blev ca 800 000 kro- nor, vilket är (98,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det låga utfallet beror på en låg tillströmning av ärenden . Anslaget används för statsbidrag till kommuner för hyresgarantier för enskilda hushålls räkning. Kommuner kan, efter ansökan, få bidrag med per lämnad hyresgaranti. har beviljat 158 garantier till 16 kommuner, jämfört med 149 garantier till 14 kommuner . Utfallet för anslaget 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhus- miljöer blev vilket är (48,) lägre än anvisat. Det beror främst på färre ansökningar än beräknat. Anslaget används för stöd enligt förordningen (2016:837) om stöd för renovering och energieffektivisering i vissa bostadsområden respektive förordningen (2016:398) om stöd till utemiljöer i vissa bostadsområden. Utfallet för anslaget 1:8 Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande blev vilket är (7,) högre än anvisat i statens budget. För att förstärka kommunernas arbete med bostadsförsörjnings- frågor anvisade ytterligare i enlighet med propositionen Våränd- ringsbudget . Investeringsstöd för hyresbostäder och studentbostäder blev lägre än budget Utfallet för anslaget 1:9 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande blev , vilket är (55,) lägre än anvisat. Även om utfallet blev lägre än vad som beräknades i statens budget har söktrycket varit högre än beräknat. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget anvisade därför ytterligare för läns- styrelsernas handläggning och administration av investeringsstödet. Lägre utgifter än beräknat för bidrag till åtgärder mot radon Utfallet för anslaget 1:10 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder blev , vilket är (57,) lägre än an- visat. infördes ett nytt statligt bidrag till åtgärder mot radon genom förord- ningen (2018:158) om bidrag till åtgärder mot radon i småhus. Bidraget lämnas till småhusägare och täcker av skäliga kostnader för åtgärder som bedöms nödvändiga för att radonhalten i inomhusluften ska vara högst . Det låga anslags- utfallet beror på att bidraget infördes , och då mätsäsongen för radon infaller oktober–mars. Satsningar inom digitalisering medförde högre utgifter för jämfört med föregående år Utfallet för anslaget 1:4 blev 296 mil- joner kronor, vilket är (28,) högre än föregående år. Det beror bl.a. på satsningar på digital plan- och bygg- process, arkitektur och gestaltning, god inomhusmiljö samt Lantmäteriets uppdrag om digitalt kunskapslyft. Högre utgifter än föregående år för stöd till energieffektivisering och renovering Jämfört med föregående år blev utfallet för anslaget 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer (27,) högre. Det beror främst på ett högre utfall för stöd som lämnas enligt S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 förordningen (2016:837) om stöd för renovering och energieffektivisering i vissa bostadsområden. För denna typ av stöd blev utfallet (100,) högre än föregående år. Vidare ökade utfallet med (12,) för stöd som lämnas enligt förordningen (2016:398) om stöd till utemiljöer i vissa bostadsområden. Samtliga anvisade medel för stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande utnyttjades