prop · H603115 · 2019-03-14 00:00:00 — Life-förordningen syftar till att genom projektåtgärder stärka genomförandet av EU:s miljö- och klimatpolitik samt komplettera annan miljö- och klimatfinansiering i EU:s budget. har förhandlingar ägt rum. På rådsmötet antogs en partiell allmän inriktning om alla delar utom själva budgeten för programmen som diskuteras inom ramen för förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram. Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum . presenterade kommissionen en uppdatering av sin bioekonomistrategi i meddelandet En hållbar bioekonomi för : En starkare koppling mellan ekonomin, samhället och miljön (se faktapromemoria 2018/19:FPM12). Kommissionen föreslår 14 åtgärder för att bereda vägen för ett mer innovativt, resurseffektivt och konkurrenskraftigt samhälle som förenar livsmedelstrygghet med en hållbar användning av förnybara resurser för industriändamål, som miljöskyddet säkerställs. Fokus för åtgärderna är att öppna för investeringar och marknader, att påskynda utveckling av lokala bioekonomier samt att förstå bioekonomins ekologiska gränser. En cirkulär och biobaserad ekonomi handlar om att öka resurseffektiviteten och minska miljö- och klimatpåverkan som den kan gynna näringslivsutveckling och nya jobb. Klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar. För att klara klimatutmaningarna och främja en hållbar utveckling krävs en ambitiös och sammanhållen klimatpolitik, såväl globalt som inom EU. EU är en drivande kraft i det globala klimatarbetet. Det är viktigt att EU genomför ramverket för energi- och klimatpolitiken till 2030. För att minska luftföroreningarna som sprids över länders gränser är internationellt samarbete av högsta vikt, inom EU och globalt. om klimatförändringar (COP24) hölls i i den 2–. Vid mötet antog parterna ett långsiktigt regelverk för hur länderna ska planera, kommunicera, genomföra, rapportera och följa upp sina åtaganden under . Det enda man inte nådde beslut om var s.k. gemensamma samarbetsformer, som i stället ska förhandlas . antog miljörådet rådsslutsatser med EU:s position inför COP24. hade drivit att det skulle ingå ett tydligt ställningstagande om att EU skulle se över sitt nationella utsläppsminskningsåtagande (NDC) i ljuset av resultatet från Talanoadialogen, vilket också ingick i slutsatserna när dessa antogs. Överläggning i miljö- och jordbruksutskottet och samråd i ägde rum . uppmanade att senast presentera ett förslag till en långsiktig klimatstrategi i enlighet med . presenterade kommissionen sitt förslag till en långsiktig klimatstrategi (se faktapromemoria 2018/19:FPM19). besvarade kommissionens öppna samråd. 52.3Koldioxidkrav för lätta fordon lämnade kommissionen sitt förslag till nya koldioxidkrav för lätta fordon (se faktapromemoria 2017/18:FPM33). En riktlinjedebatt hölls på miljörådet och vid miljörådet antogs en allmän inriktning om förslaget. nådde rådet och en preliminär överenskommelse vid trilogförhandling. Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet ägde rum , . Samråd med ägde rum . Utsläppsnormer för koldioxid från nya tunga presenterade kommissionen ett förslag till förordning med krav på minskning av koldioxidutsläpp från nya tunga fordon (se faktapromemoria 2017/18:FPM108). Enligt förslaget ska utsläppen av koldioxid från nya tunga fordon inom unionen vara lägre jämfört med . Kommissionen föreslår även ett vägledande mål om att utsläppen ska vara lägre jämfört med . Målet fastställs i samband med en översyn som genomförs , då även kraven ska utvidgas till att omfatta fler typer av tunga fordon. På miljörådsmötet antogs en allmän inriktning. Överläggning och informationstillfälle med miljö- och jordbruksutskottet ägde rum , oktober, . Samråd i ägde rum , . 52.5Europeiska revisionsrättens specialrapport om luftkvalitet antog vid sitt möte rådsslutsatser om Europeiska revisionsrättens specialrapport om luftkvalitet i . Revisionsrätten pekade i sin rapport på att EU:s åtgärder för att skydda människors hälsa mot luftföroreningar inte varit tillräckliga eller lett till förväntad förbättring av luftkvaliteten. Rådet uppmanade kommissionen i slutsatserna att överväga en revidering av existerande lagstiftning för att uppnå ett mer effektivt genomförande av luftkvalitetsbestämmelserna. Samråd med ägde rum . 52.6Antagande av rättsakter inom till 2030 antogs tre rättsakter som ingår i till 2030: direktivet om EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS, se faktapromemoria 2014/15:FPM47), EU:s ansvarsfördelningsförordning (ESR, se faktapromemoria 2015/16:FPM124) och förordningen om markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF, se faktapromemoria 2015/16:FPM125). Preliminära överenskommelser för rättsakterna hade nåtts mellan rådet och . I och med antagandet av dessa rättsakter genomför EU sitt åtagande till 2030 under . Naturresurser och biologisk mångfald Att bevara biologisk mångfald är en av vår tids stora miljöutmaningar. För att bevara och hållbart nyttja biologisk mångfald är internationellt samarbete av högsta vikt, såväl inom EU som globalt. Globala åtgärder samordnas inom EU-samarbetet. 53.1Konventionen om biologisk mångfald Partsmöten inom ramen för konventionen för biologisk mångfald och dess två protokoll, Cartagena- och Nagoyaprotokollen, ägde rum i , . På miljörådsmötet antogs EU:s förhandlingsmandat inför de tre mötena. Informationstillfälle med miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum . 53.2Handlingsplan för natur, människor och miljö I sin utvärdering av naturvårdsdirektiven drog kommissionen slutsatsen att naturvårdsdirektiven inte skulle revideras utan att de är mycket relevanta och ändamålsenliga och att genomförandet av direktiven behöver förbättras i medlemsstaterna. Efter utvärdering av naturvårdsdirektiven presenterade kommissionen en handlingsplan (se faktapromemoria 2016/17:FPM87). har kommissionen arbetat med att revidera vägledningarna för art- och habitatdirektivet när det gäller strikt skydd av arter och bedömning av planer och projekt, vilka har lämnat synpunkter på. EU:s kemikaliepolitik syftar till att skydda människor och miljö mot farliga kemikalier och säkra att avfallet kan tas om hand på ett miljömässigt bra sätt och utnyttjas som resurs. Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv som innehåller olika åtgärdsförslag som medlemsstaterna ska vidta för att minska vissa plastprodukters inverkan på miljön. Huvudsyftet med initiativet är att förebygga och minska det plastskräpet i form av plastartiklar för engångsbruk och fiskeredskap som innehåller plast (se faktapromemoria 2017/18:FPM124). Förslaget till plastdirektiv är en del av kommissionens strategi för plast Skr. 2018/19:115 i en cirkulär ekonomi som har sin utgångspunkt i den handlingsplan för cirkulär ekonomi som kommissionen presenterade . Trilogförhandlingar om plastdirektivet påbörjades och en Överläggning ägde rum i miljö- och jordbruksutskottet . lämnade in en stämningsansökan mot kommissionen till tribunalen. yrkar att tribunalen ska ogiltigförklara ett beslut om att ge ett företag tillstånd för användning av blykromater. Kommissionen har fattat beslutet med stöd av och rådets förordning (EU) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reachförordningen). har anfört att kommissionen genom det omtvistade beslutet har överträtt sina genomförandebefogenheter, gjort en uppenbart felaktig bedömning och felaktig rättstillämpning samt åsidosatt omsorgsprincipen och motiveringsskyldigheten. hölls muntlig förhandling i målet. 55Vatten och marin miljö Vattenkvaliteten på land påverkar havets miljötillstånd och därför krävs en sammanhållen havs- och vattenpolitik. EU:s havspolitik ska verka för ett hållbart nyttjande och bevarande av haven och havsbassängerna inom EU och i EU:s närhet, däribland och . 55.1Förordning om återanvändning av vatten Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om återanvändning av vatten. Förslaget innehåller gemensamma minimikrav på kvalitet, kontroller och riskhantering för återanvändning av avloppsvatten för jordbruksbevattning (se faktapromemoria 2017/18:FPM129). DEL 11 UTBILDNING, UNGDOM, KULTUR EU-politiken på utbildningsområdet syftar till att främja samarbete mellan medlemsstaterna och stödja dem i arbetet med att vidareutveckla sina utbildningssystem, men den omfattar inte harmonisering av lagstiftning. Väl genomtänkta initiativ på utbildningsområdet ger ett stort mervärde samhällsekonomiskt genom positiv påverkan på flera andra politikområden. 56.1Nyckelkompetenser för livslångt lärande Den nya rekommendationen om nyckelkompetenser som kommissionen presenterade är en uppdatering av rekommendationen i syfte att spegla nya kompetenskrav i samhället. Rekommendationen omfattar åtta nyckelkompetenser. Rekommendationen antogs vid möte i rådet (utbildning, ungdom, kultur och idrott), , . Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . 56.2Gemensamma värden, inkluderande utbildning och en europeisk dimension i undervisningen EU och dess medlemsstater står inför en rad olika utmaningar, inbegripet populism, främlingsfientlighet, nationalism, diskriminering, spridning av falska nyheter samt radikalisering. Mot denna bakgrund är det av betydelse att medlemsstaterna genomför alla mål i Parisförklaringen som utbildningsministrarna undertecknade 2015. Detta inkluderar bl.a. att främja gemensamma värden som drivkraft för sammanhållning och integration, att förbättra lärarnas fortbildning om medborgarskap och mångfald samt att förbättra alla studerandes mediekompetens och kritiska tänkande. Syftet med rekommendationen, som presenterades av kommissionen , är att få medlemsstaterna att intensifiera sina ansträngningar att nå dessa mål. Rekommendationen antogs vid . Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . Vägen mot en vision om ett europeiskt område Skr. Som ett underlag till toppmötet för rättvisa jobb och tillväxt i presenterade kommissionen ett meddelande som bl.a. innehöll en vision om ett europeiskt område för utbildning med ett antal initiativ för ökad rörlighet. följde upp diskussionen i vid sitt möte genom att anta slutsatser om utbildning. Utbildningsministrarna hade en riktlinjedebatt om utbildningsaspekterna av Europeiska rådets slutsatser. Syftet med slutsatserna är att staka ut vägen framåt för arbetet med dessa frågor och i slutsatserna betonas bl.a. vikten av att öka rörligheten genom EU:s program för utbildning, ungdom och idrott (Erasmus+), att såväl lärare som studerande ges möjlighet att utveckla sin digitala kompetens, att språkutbildningen stärks så att fler kan kommunicera på flera språk och att samarbetet stärks när det gäller erkännande av kvalifikationer och utbytesperioder utomlands. Slutsatserna antogs vid . Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . Erasmus+ är EU:s program för utbildning, ungdom och idrott. Nuvarande program avslutas och kommissionen presenterade ett förslag till nytt Erasmusprogram som en del i kommissionens förslag till EU:s fleråriga budgetram för perioden –2027. Det nya Erasmusprogrammet föreslås i stort omfatta de programaktiviteter som täcks av det nuvarande programmet samt några nya aktiviteter, bl.a. europeiska universitetsnätverk (se faktapromemoria 2017/18:FPM136). Programmets budget ska fastställas inom ramen för förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram. antog en partiell allmän inriktning. Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . 56.5Främja automatiskt ömsesidigt erkännande av examensbevis för högre utbildning och gymnasial utbildning Syftet med rekommendationen som kommissionen presenterade är att alla studerande, lärlingar och elever som har utbildat sig utomlands, antingen för att få en kvalifikation eller för rörlighet i utbildningssyfte, ska få utbildningen erkänd automatiskt inför framtida studier. Rekommendationen ska ses som en del av ambitionen att arbeta mot ett europeiskt område för utbildning där utbildning, studier och forskning inte ska hindras av gränser. 2018/19:115 Rekommendationen antogs vid . Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . De två övergripande mål som låg till grund för EU-samarbetet på ungdomsområdet 2010–2018 var att skapa fler och lika möjligheter för alla unga i utbildningen och på arbetsmarknaden, och att främja alla ungas aktiva medborgarskap, sociala delaktighet och solidaritet. 57.1Ungdomars roll i uppbyggnaden av ett tryggt, sammanhållet och harmoniskt samhälle i I rådsslutsatserna som antogs framhålls att hög ungdomsarbetslöshet och social exkludering har bidragit till att grupper av unga är mer mottagliga för populism, propaganda och främlingsfientlighet vilket utmanar en multikulturell europeisk identitet. Medlemsstaterna, kommissionen och europeiska utrikestjänsten inbjuds att, inom ramen för deras respektive befogenheter, främja tvärsektoriellt samarbete. Det handlar om inkludering och aktivt deltagande av unga och ungdomsorganisationer – särskilt de med begränsade möjligheter – samt främja mobilitet, kontakter mellan ungdomar över nationsgränser och användandet av innovativa kommunikationskanaler. Överläggning med kulturutskottet och samråd med ägde rum . 57.2Ungdomars roll när de demografiska utmaningarna i EU ska tacklas I rådsslutsatserna som antogs framhålls att fri rörlighet är en fundamental princip inom EU och ger unga relevanta kunskaper och förmågor, ökar förståelsen för europeisk identitet och värderingar och är viktig för professionell och personlig utveckling. Medlemsstaterna och kommissionen inbjuds att inom ramen för sin kompetens främja tvärsektoriella partnerskap för att inkludera unga, främja bidraget från ungdomsarbete för att utveckla ungas förmågor så att de bättre kan delta i det europeiska samhällslivet och främja attraktivitet i utsatta områden. Överläggning med kulturutskottet och samråd med ägde rum . Förordning för Europeiska solidaritetskåren Kommissionen lämnade ett förslag till inrättande av programmet Europeiska solidaritetskåren för perioden –2027. Förslaget bygger vidare på befintliga strukturer för programmet Europeiska solidaritetskåren för perioden –2020 med programområden för volontärarbete samt en del för arbete och praktik. Insatserna kan ske i andra medlemsstater, i tredjeland eller i det egna landet om det finns ett tydligt EU-perspektiv. Programmets budget ska fastställas inom ramen för förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram. antog en partiell allmän inriktning. Överläggning med kulturutskottet och samråd med ägde rum . Kommissionen presenterade ett meddelande om förslag till EU:s nya ungdomsstrategi –2027. Jämfört med det nuvarande europeiska ramverket på ungdomsområdet föreslås arbetet fokusera på färre områden och struktureras bättre på EU-nivån. Kommissionens meddelande har tagits vidare i en rådsresolution. Med den vill rådet utveckla det ungdomspolitiska samarbetet inom EU. Ungdomsstrategins målsättningar är att ge unga kvinnor och män mer makt över sina egna liv, uppmuntra ett aktivt medborgarskap, motverka socialt utanförskap bland ungdomar och att det ska tas större hänsyn till ungdomars situation vid politiska beslut. Överläggning med kulturutskottet och samråd med ägde rum . Rekommendationen antogs vid . 57.5Ungdomsarbetets roll vid flyktingmottagande och migration Kommissionen har tillsatt en särskild expertgrupp som tagit fram ett antal förslag kring hur ungdomsarbete (youth work) kan hjälpa unga migranter och flyktingar att etablera sig i EU. Rådsslutsatser antogs vid . Överläggning med kulturutskottet och samråd med ägde rum . 58Kultur, medier och idrott Enligt fördragen ska EU bidra till kulturens och den audiovisuella respekt för den nationella och regionala 2018/19:115 mångfalden som unionen ska framhäva det gemensamma kulturarvet. EU ska också främja europeiska idrottsfrågor och då beakta idrottens särart. Kultur-, medie- och idrottspolitik faller huvudsakligen under nationell kompetens, men EU ska främja samarbete mellan medlemsstaterna och kan vid behov stödja och komplettera medlemsstaternas insatser. genomfördes Europaåret för kulturarv (se faktapromemoria 2016/17:FPM3) med en rad evenemang och initiativ i hela . genomfördes ett informellt kulturministermöte med fokus på kulturen som ett inkluderande värde för EU. presenterade kommissionen ett förslag om inrättande av programmet Kreativa 2021–2027. Förslaget bygger vidare på befintliga strukturer för programmet Kreativa 2014–2020, med programområden för kultur och media samt ett sektorsövergripande programområde (se faktapromemoria 2017/18:FPM131). antog rådet en partiell allmän inriktning. Överläggning med kulturutskottet ägde rum och informerades . Samråd med ägde rum . 58.3Arbetsplan och agenda för kultur antog slutsatser om arbetsplanen för kultur 2019–2022. Rådets arbetsplan för kultur 2019–2022 anger de fokusområden som rådet avser att arbeta med samt de arbetsmetoder som ska nyttjas i arbetet. Arbetsplanen är delvis ett svar på kommissionens meddelande om en ny agenda för kultur (se faktapromemoria 2017/18:FPM122). Överläggning med kulturutskottet och samråd med ägde rum . Vid rådsmötet för utbildning, ungdom, kultur och idrott konstaterades att rådet och nått en överenskommelse om innehållet i det reviderade s.k. AV-direktivet. Direktivet innehåller gemensamma grundläggande regler för tv- och beställ-tv-tjänster i EU (se faktapromemoria 2015/16:FPM101). Efter att rådet formellt antagit ändringsförslag trädde det reviderade direktivet i kraft och ska vara genomfört i medlemsstaterna månader efter antagandet. Överläggning med ägde rum . antog kommissionen ett meddelande om åtgärder för att effektivt bekämpa olagligt innehåll online (se faktapromemoria 2017/18:FPM95). Kommissionen har utvecklat arbetet mot desinformation genom att bl.a. medverka till att branschriktlinjer har tagits fram för att minska risken för att desinformation sprids på sociala medier. Kommissionens ambition är att arbetet mot desinformation ska ske horisontellt inom flera politikområden på både EU-nivå och inom medlemsstaterna. En riktlinjedebatt om hur medieekosystemet påverkas av sådan desinformation hölls av medieministrarna vid . Det fanns samsyn om vikten av att arbetet mot desinformation måste utgå från ett tydligt försvar för yttrandefrihet och en stark och oberoende mediesektor. Vid samma rådsmöte antogs slutsatser om en stärkt ställning för europeiskt innehåll i den digitala ekonomin. Slutsatserna slår fast att den digitala ekonomin medför möjligheter men också stora utmaningar för mediesektorn som är av stor betydelse både för den europeiska ekonomin och demokratiska processer. För att stödja sektorn krävs politiska initiativ på flera olika politikområden. informerades och samråd med ägde rum . DEL 12 EU:S INSTITUTIONER M.M. har kommissionens arbete i stort fokuserat på att avsluta arbetet med kommissionens politiska prioriteringar för . höll kommissionens ordförande sitt sista linjetal om unionen på temat ”Tid för ett suveränt EU”. Vid det informella toppmötet i diskuterade stats- och regeringschefer bl.a. frågor om kommissionens sammansättning och utnämningar inklusive toppkandidater. Överläggning med ägde rum . Kommissionens arbetsprogram presenterades med rubriken ”Hålla vad vi lovar och förbereda oss för framtiden” (se faktapromemoria 2018/19:FPM13). I det sista arbetsprogrammet för mandatperioden fokuserar kommissionen på att uppnå överenskommelser om lagförslag som redan har lagts fram för att nå resultat med kommissionens tio politiska prioriteringar. Kommissionen lägger särskild vikt vid åtgärder inom den digitala inre marknaden, en långsiktig och hållbar klimat- och energipolitik, rättsstatens principer samt effektivare beslutsfattande genom omröstning med kvalificerad majoritet inom energi- och klimatpolitik, skattepolitik och socialpolitik. Överläggning med utrikesutskottet ägde rum och samråd med ägde rum . publicerar kommissionen i sin resultattavla för den inre marknaden statistik över hur medlemsstaterna genomför direktiv . Tidsaspekten är viktig för att alla unionsmedborgare ska kunna dra nytta av sina rättigheter och skyldigheter på den inre marknaden oavsett vilken medlemsstat man är verksam eller bosatt i. återhämtade sig märkbart från tidigare års resultat och kunde redovisa ett genomförandeunderskott på (2016: ), vilket motsvarar tre försenade inremarknadsdirektiv . , och var de tre medlemsstater som hade lägst genomförandeunderskott. I kommissionens årsrapport om övervakningen av unionsrättens tillämpning noteras att antalet svenska pågående överträdelseärenden har sjunkit något från föregående år till 48 ärenden Skr. 2018/19:115 (2016: 50 ärenden). Av det totala antalet nya överträdelseärenden (26 stycken) utmärker sig de som rör genomförande av direktiv (16 stycken), som sjunkit i antal innan (22 nya ärenden). 59.1.3Överträdelseärenden och informella skrivelser från kommissionen För en allmän beskrivning av det formella förfarandet för överträdelseärenden se skr. 2016/17:115 s. 147 (med hänvisning till skr. 2015/16:115 s. 229 f.). När det gäller överträdelseärenden överlämnade kommissionen formella underrättelser och en kompletterande formell underrättelse, varav 13 avsåg utebliven anmälan om genomförande av direktiv och 5 felaktigt genomförande av direktiv. Vidare riktade kommissionen 3 motiverade yttranden mot , varav ett avsåg utebliven anmälan om genomförande av direktiv och 2 felaktigt genomförande av direktiv. skrev kommissionen av sammanlagt 22 ärenden som varit föremål för överträdelseförfarande mot . Kommissionens förfarande för att handlägga inkomna klagomål mot medlemsstaterna, vilket skett inom ramen för projektet piloten (se skr. 2015/16:115 s. 230), har i stor utsträckning ersatts av informella skrivelser från kommissionen till medlemsstaterna. har tagit emot 7 sådana skrivelser. I bilaga 2 redogörs det för läget per när det gäller överträdelseärenden mot . Arbetet i har till stor del präglats av förberedelser för den kommande mandatperioden –2024. diskuterade parlamentet ett förslag om att etablera en gemensam valkrets för hela EU- området, så att det skulle bli möjligt att rösta på paneuropeiska listor som ett tillägg till de nationellt fördelade platserna. Förslaget avvisades dock i kammaren . beslutade , på förslag av , om ny sammansättning för för den kommande mandatperioden som innebär att antalet säten minskar till 705 jämfört med dagens 751. får en plats till, totalt 21 platser jämfört med 20 . Omfördelningen syftar till bättre proportionalitet i förhållande till folkmängd men är även en anpassning till brexit. Överläggning med ägde rum . Samråd med ägde rum . har även varit aktivt när det gäller debatten om EU:s framtid. bjöd talman in medlemsstaternas stats- och regeringschefer att lägga fram sin syn på EU:s framtid i plenum. 14 av dessa har hörsammat inbjudan. Utöver framtidsdebatten har frågan om brexit präglat flera plenarsessioner, liksom frågor om 2018/19:115 rättsstatsprincipen och respekten för grundläggande värden i medlemsstaterna. Flera av de europeiska partigrupperna har nominerat sina kandidater till uppdraget som kommissionens nya ordförande. Genom den s.k. toppkandidatprocessen har uttryckt att det är redo att avvisa ordförandeförslag från som inte gått igenom denna process. För en närmare beskrivning av och tribunalens behörighet och av de olika måltyper som normalt handläggs vid dessa instanser, se skr. 2015/16:115 s. 231 f. De vanligaste målen vid rör förhandsavgöranden enligt artikel 267 i EUF-fördraget. begärde nationella domstolar förhandsavgörande från i 489 fall, varav 14 från svenska domstolar. yttrade sig skriftligen i 13 mål om förhandsavgörande. Vidare begärde muntlig förhandling i två sådana mål och deltog vid 7 sådana förhandlingar. En annan vanlig måltyp är mål om s.k. direkt talan, dvs. mål där talan väcks direkt vid eller tribunalen.