prop · H603100 · 2019-04-10 00:00:00 — Rekommendationerna baserades på kommissionens landsrapporter samt de nationella reformprogram och stabilitets- och konvergens- program som utarbetats av medlemsstaterna . Landsspecifika rekommendationer riktas till medlemsstaterna inom ramen för den ekonomisk-politiska samordningen. Dessa rekommendationer är inte bindande, men utgör ett viktigt politiskt instrument inom den europeiska terminen. Regeringen ser rekom- mendationerna som en möjlighet för EU att uppmuntra till en ansvarsfull ekonomisk politik och uppfyllelse av de mål som medlemsstaterna gemensamt kommit överens om. Varje medlems- stat avgör själv hur den ska förhålla sig till rekommendationerna, och ytterst är det parla- mentet i varje medlemsstat som beslutar om den nationella ekonomiska politiken. ställde sig bakom de landsspecifika rekommendationerna, som därefter formellt antogs av rådet för ekono- miska och finansiella frågor . Samtliga medlemsstater, med undantag för som omfattades av ett särskilt stödprogram, fick rekommendationer. och var fortsatt de enda EU- medlemsstater som bara fick en rekommen- dation. Europeiska kommissionen publicerade sitt förslag till rekommendation till . Kommissionen lyfter i sitt förslag på nytt fram de svenska hushållens skuldsättning som har ökat från redan höga nivåer. Kommissionen menar att detta är orsakat av ökade bostadslån som beror på höga bostadspriser och strukturella snedvridningar som gynnar lånefinansierade fastighetsinvesteringar. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Kommissionen anser att viktiga drivkrafter till bolån eller genom att höja fastighetsskatten, de snabbt ökande bostadspriserna och de stora bolånen också är de skatteincitament som gynnar att stimulera bostadsbyggandet där bristen bostadsägande och bolån, de fördelaktiga vill- koren för lånen och Utöver detta bidrar bristen på effektivisera bostadsmarknaden, bl.a. genom bostäder till de allt högre bostadspriserna. kommissionen beror bostadsbristen i sin tur på strukturell ineffektivitet inom byggsektorn och på olika hinder för ett effektivt utnyttjande av det Regeringens bedömning av rekommendationen vinster motverkar, enligt kommissionens bedöm- ning, rörligheten för de som äger sin bostad och på hyresmarknaden skapar hyror under mark- nadspris inlåsnings- och utestängningseffekter. utgör en risk för den makroekonomiska stabili- mot bl.a. denna bak- Om räntorna stiger eller i händelse av ett grund att det finns makroekonomiska obalanser i En snabb ökning av hus- På grund av bankernas ökande expo- föregått djupare och mer utdragna konjunktur- missionen att en sådan korrigering också skulle nedgångar, vilket i förlängningen även kan utgöra kunna drabba den finansiella sektorn, trots att en risk för den finansiella stabiliteten. bankerna förefaller tillräckligt kapitaliserade. sådan situation kan det uppstå spridningseffekter snabbt och hushållens skulder har ökat mer än till grannländerna eftersom det finns kopplingar mellan ländernas systemviktiga finansinstitut. pekar kommissionen på att åtgärder och den årliga tillväxttakten blev negativ. 2018 stabiliserades bostadspriserna även om de utvecklingen och för att öka bostadsbyggandet. alltjämt växte snabbare än inkomsterna. Kommissionen nämner bolånetaket, bankernas förstärkta mandat samt de 2018 har tillväxten dämpats till , vilket byggandet och effektivisera bostadsmarknaden. är den lägsta ökningstakten . Kommissionen menar dock att de åtgärder som hushållens skuldsättning sedan mitten av 1990- För att komma till rätta med utvecklingen av Allt fler hushåll äger sin ssionen en stegvis begränsning av avdragsrätten storstäder har dock länge ökat långsammare än utgiftsräntor på bolån eller befolkningen och de bostadsrelaterade skatterna har sänkts, särskilt i samband med införandet av också att inga betydande politiska åtgärder har en takbegränsad fastighetsavgift 2008. vidtagits för att göra hyressättningen flexiblare har hushållens inkomster ökat i god eller för att se över kapitalvinstbeskattningen. takt och realräntan sjunkit. I det formella rådsbeslutet från bedömer i sin årliga rapport Den svenska bolåne- marknaden att hushållen överlag har tillräckliga att ta itu med risker kopplade till hushållens marginaler i sin ekonomi för att kunna hantera höga skuldsättning genom att stegvis stigande räntor och arbetslöshet (Finans- begränsa avdragsrätten för utgiftsräntor på inspektionen 2019). En rad åtgärder har vidtagits för att stärka både hushållens och det finansiella systemets motståndskraft mot störningar i ekonomin. Bolånetaket och amorteringskravet som infördes respektive 2016 bedöms ha inneburit att de hushåll som omfattas av dessa lånar mindre och köper billigare bostäder. Andelen nya bolånetagare som amorterar har ökat kraftigt och den genomsnittliga storleken på amorteringarna har också ökat. Finansinspek- tionen har även skärpt kapitalkraven för bankerna för att säkerställa att dessa håller en kapitalbas som täcker riskerna i utlåningen, bl.a. genom införandet av ett golv för de riskvikter för bolån som används i beräkningen av bankernas kapital- krav. har också fr.o.m. fått ett utökat mandat för att kunna lägga fram förslag till ytterligare makro- tillsynsåtgärder för att t.ex. minska hushållens skuldsättning. Förslagen till åtgärder måste dock godkännas av regeringen innan de kan införas. Regeringen anser att det är av central betydelse att de åtgärder som vidtas är väl avvägda för att dämpa ökningstakten i hushållens skuldsättning. Risken är annars att åtgärderna utlöser en snabb och okontrollerad nedgång av bostadspriserna, vilket kan medföra negativa effekter på tillväxt och sysselsättning. Regeringen och berörda myndigheter fortsätter att följa utvecklingen av hushållens skuldsättning. Regeringen delar kommissionens bedömning att utformningen av skattesystemet kan påverka hushållens skuldsättning. Den omfattande skatte- reform som enligt januariavtalet ska genomföras syftar bl.a. till att minska hushållens skuldsättning och bidra till att för- bättra bostadsmarknadens funktionssätt. Regeringen delar även kommissionens bedöm- ning att skattesystemet kan påverka rörligheten på bostadsmarknaden. De senaste årens förändringar av bostadsbeskattningen har gått i riktning mot en minskad löpande beskattning och en ökad beskattning vid transaktionstillfällen. För att öka rörligheten på bostads- och arbets- marknaden ändrades dock reglerna för uppskov med beskattning av kapitalvinst vid avyttring av privatbostad 2017, vilket innebär att taket för uppskovsbelopp slopats för avyttringar av privatbostäder som sker till . Dessutom har metoden för att beräkna uppskovets storlek vid köp av en billigare bostad ändrats, så att den, utom i undantagsfall, blivit mer generös. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Räntebeläggningen på uppskovsbeloppet ska enligt januariavtalet avskaffas. Regeringen delar också bedömningen att det finns utmaningar på den svenska bostads- marknaden. Det finns behov av ytterligare reformer för att öka utbudet av bostäder och för- bättra marknadens funktionssätt. Flera åtgärder för att främja bostadsbyggandet och öka utbudet av byggbar mark har vidtagits. Ett investerings- stöd till byggandet av hyresrätter infördes under den föregående mandatperioden. Stödets utform- ning ska ses över för att koncentreras och effektiviseras och riktas om till hyresrätter i hela landet. Som det står i januariavtalet: ”Fri hyressättning vid nybyggnation införs. […] Låt lägenheternas kvalitet och läge få ett större genomslag i hyressättningen.” publicerade sin årliga rapport om svensk finanspolitik. I detta avsnitt redovisas de huvudsakliga bedömningarna och rekommendationerna i rådets rapport tillsammans med en kort redogörelse för regeringens bedömning av dessa. Det ekonomiska läget och stabiliseringspolitiken Enligt Finanspolitiska rådets bedömning har konjunkturen i varit stark , och den ser också ut att förbli stark 2018 och 2019. Rådet menar dock att en viss avmattning är att vänta och ser vissa risker i form av vikande bostadsinvesteringar, höga tillgångs- priser och skulder samt strukturella problem. Rådet menar i sin rapport att den aktiva finans- politiken är procyklisk eftersom det strukturella sparandet har minskat trots rådande högkonjunktur. Rådet menar att finanspolitiken därmed inte är väl avvägd. Finanspolitiken borde enligt rådet vara mer åtstramande för att minska risken för över- hettning och öka det framtida utrymmet för konjunkturstabiliserande åtgärder. Finans- politiken behöver enligt rådet inte stödja penningpolitiken, då inflationen ligger nära målet och resursutnyttjandet är högt. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Regeringen instämmer i att resursutnyttjandet i svensk ekonomi varit och är högre än normalt. Regeringen instämmer också i att detta i sig skulle tala för en åtstramande finans- politik. Mot en sådan politik talar dock avsaknaden av ett tydligt inflationstryck, till- sammans med begränsade möjlig- heter att ytterligare stimulera ekonomin. Dessutom befinner sig i ett läge då många av de nyanlända som kommit till landet träder in på arbetsmarknaden och behöver komma i sysselsättning. Deras möjlig- heter att snabbt etablera sig på svensk arbetsmarknad underlättas av ett relativt högre efterfrågetryck i ekonomin samt av de reformer som följer av januariavtalet. Rådet anser att det inte föreligger en tydlig avvikelse från överskottsmålet och bedömer därmed att finanspolitiken är förenlig med över- skottsmålet. Rådet konstaterar att över- skottet i ett bakåtblickande perspektiv inte har uppfyllt vare sig det gällande överskottsmålet eller det nya överskottsmålet. Regeringen konstaterar att det bakåtblickande genomsnittet av det finansiella sparandet –2018 ligger under målnivån. Sparandet har dock gradvis stigit . Rådet menar att regeringens beräkning av det strukturella sparandet förutsätter en lägre jäm- viktsarbetslöshet och en högre potentiell BNP än vad andra prognosmakare, såsom Konjunktur– institutet, bedömer. Enligt rådet förefaller beräkningen därmed vara optimistisk. Regeringen delar inte rådets syn. I budget- propositionen (prop. 2017/18:1) var regeringens bedömning av resursutnyttjandet, mätt med BNP-gapet, i linje med Internationella valutafondens (IMF:s) bedömning och högre än Europeiska kommissionens. ekono- miska vårproposition (prop. 2017/18:100) var regeringens bedömning i linje med bedömning och lägre än kommissionens. Om jämförelsen vidgas till att omfatta även andra bedömare än framgår alltså att regeringens bedömningar snarare har befunnit sig i mittfältet bland bedömare. Rådet lägger vidare vikt främst vid regeringens bedömning av jämviktsarbetslösheten, men den är endast en av de komponenter som bedömningen av poten- tiella variabler bygger på. Regeringen konstaterar vidare att bedömningar av potentiell BNP och dess komponenter generellt är osäkra och revideras. Regeringen genomförde just av den anledningen ekonomiska vår- proposition en känslighetsanalys av antaganden kring jämviktsarbetslösheten och dess effekter på potentiell BNP och de offentliga finanserna. Rådet anser även att utgiftstakets nivåer –2020 är tilltagna så att de medger betydande utgiftsökningar. Utrymmet är avsevärt större än de utgifter som ryms inom överskottsmålet, och om utrymmet används måste de offentliga inkomsterna öka för att överskottsmålet ska nås. Rådet anser att regeringen mer utförligt bör diskutera sin syn på den önskvärda utgifts- och inkomstutvecklingen , som en del av riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Regeringen vill framhålla att ett ledigt utrymme under utgiftstaket inte i sig innebär att det finns ett utrymme för reformer på utgifts- sidan. Regeringen har i de ekonomiska proposi- tionerna framfört att genomförandet av insatser på utgiftssidan kan ske först efter avstämning mot överskottsmålet och eventuella inkomstförstärk- ningar som reformerna kan komma att kräva. Rådet anser att den finanspolitiska ramverks- skrivelsen bör innehålla en precisering av ansvars- fördelningen mellan finanspolitiken och penning- politiken. Detta saknas enligt rådet i den nya ramverksskrivelse, för finanspolitiken (skr. 2017/18:207), som regeringen lämnade till . Rådet anser också att den ansvarsfördelning som legat till grund för ramverket inte bör revideras. Enligt denna ansvarsfördelning vilar huvudansvaret för stabiliseringspolitiken på pen- ningpolitiken som dock undantagsvis kan behöva aktivt stöd från finanspolitiken, t.ex. när sänk- ningar av styrräntan inte räcker till eller är möjliga. Regeringen bedömer att den samsyn som kan sägas ha rått om ansvarsfördelningen mellan finans- och penningpolitik är lika tydlig, något som bl.a. illustreras av de expert- utlåtanden, och rådets diskussion om dessa utlåtanden, som redovisas i rådets rapport. Skriv- elsen för finanspolitiken utgår från den blocköverskridande överenskommelse om skuldankare, nytt överskottsmål och förstärkt uppföljning av överskottsmålet som träffades 2016 (SOU 2016:67 bilaga 3). Frågor om ansvars- fördelningen behandlades inte i överens- kommelsen. Regeringen har därför inte bedömt det vara lämpligt att i den nya skrivelsen ge en allmän redogörelse för ansvarsfördelningen. Dock konstaterar regeringen i skrivelsen att det är viktigt att konjunkturell hänsyn tas när avvik- elser från överskottsmålet korrigeras och att det måste säkerställas att effekterna på efterfrågan inte är större än att penningpolitiken kan hantera dessa. Vidare pågår ett arbete inom den parla- mentariska med att se över lagen (1988:1385) om riksbank, vilket kan komma att påverka ansvarsfördelningen mellan finans- och penningpolitiken. Skuldankaret och långsiktigt hållbara offentliga finanser Rådet bedömer att de offentliga finanserna är långsiktigt hållbara och att den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld kommer att hålla sig inom målintervallet för skuldankaret fram till nästa översyn . Regeringen bedömer att bruttoskuldens andel av BNP kommer att ligga inom skuldankarets tolerans- intervall 2019 och 2020 (se vidare avsnitt 4.3). Rådet anser att en teknisk justering ska göras av skuldankarets nivå om upplåning för att förstärka valutareserven skulle avvecklas, eftersom bruttoskuldkvoten då skulle minska med utan att netto- skulden påverkas. Regeringen konstaterar att hanteringen av avvikelser från skuldankaret behandlas i skriv- elsen för finanspolitiken. Enligt ramverket ska regeringen lämna en skrivelse till om skulden avviker från skuldankaret med . I skrivelsen ska regeringen redogöra dels för orsakerna till avvikelsen, oavsett deras karaktär, dels för hur regeringen avser att hantera avvikelsen. Som rådet nämner konstaterar i sitt betänkande En översyn av överskottsmålet (SOU 2016:67) att det finns ett antal faktorer som påverkar brutto- skulden utan att detta har att göra med avvikelser från det mer operativt lämpade överskottsmålet. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Varken kommitténs betänkande eller den block- överskridande överenskommelsen behandlar någon särskild process för att göra tekniska justeringar av skuldankaret. Därför behandlar inte heller skrivelsen för finanspolitiken någon sådan process. Rådet välkomnar pensionsgruppens överens- kommelse om långsiktigt höjda och trygga pens- ioner från . Regeringen delar rådets bedömning. Rådet anser att flertalet åtgärder på arbets- marknadsområdet i budgetpropositionen är ändamålsenliga men att de har små effekter på jämviktsarbetslösheten. Ett om- fattande arbete återstår enligt rådet för att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden, förbättra matchningen och minska skillnaderna mellan inrikes och utrikes födda. Regeringen delar rådets bild att arbetslösheten är för hög, i synnerhet för dem som saknar gymnasial utbildning, är utomeuropeiskt födda eller har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Rådet konstaterar att sysselsättnings- grad alltjämt är högst i EU och att syssel- sättningsgraden har stigit under en följd av år, i synnerhet för utrikes födda. Rådet konstaterar vidare att den stora invandringen 2015 och 2016 medför att fler i arbetskraften har svag arbetsmarknadsanknytning, vilket ställer höga krav på arbetsmarknadspolitiken framöver. Rådet bedömer att regeringen inte kommer att nå sitt mål om att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020 och att målet inte är ändamålsenligt. Rådet anser att regeringen i stället borde formulera separata mål som är nära kopplade till den inhemska arbetsmarknadens problem, i synner- het arbetsmarknadsutsikterna för dem som saknar gymnasial utbildning, är utomeuropeiskt födda eller är nyanlända. Regeringen konstaterar att arbetslösheten minskade, sysselsättningen ökade och antalet arbetade timmar ökade under den förra mandat- perioden. Arbetslöshetsmålet syftade till att tydliggöra och påverka prioriteringarna för den ekonomiska politiken och därmed finans- politikens inriktning. Enligt rådet kommer en tidsbegränsad sub- ventionerad anställning för många människor inte P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 att räcka till för att få en fast förankring på bedömer att detta främst har gynnat hushåll med Det finns därför enligt rådet ett fortsatt behov av att arbetsmarknadens parter Regeringen konstaterar att rådets beskrivning även öppnar för reguljära enkla jobb. av inkomstfördelningens utveckling stämmer väl med den bild som redovisats i de fördel- anställningar är effektiva insatser för att få ningspolitiska redogörelserna i de ekonomiska personer med svagare förankring på arbets- marknaden i arbete. Regeringen vill i detta Rådet tar upp att beskattningen av realiserade kapitalvinster på fastigheter skärptes innebär en helt ny modell för staten att stimulera som den löpande beskattningen av fastigheter anställningar för nyanlända och långtids- sänktes 2007 och anser att detta troligen har Etableringsjobb ska ge individerna bidragit till att minska rörligheten på bostads- möjlighet att skaffa sig kunskaper och erfaren- Rådet menar att en kommande heter som efterfrågas på arbetsmarknaden och skattereform bör utformas så att skatten på syftar till att hjälpa nyanlända och lång- fastigheter tas ut löpande. tidsarbetslösa att etablera sig samt att underlätta Regeringen instämmer i att rörligheten på bostadsmarknaden kan påverkas av att bostads- Regeringen avser också i enlighet med januari- beskattningen har gått mot en minskad löpande avtalet att ta bort kravet på kollektivavtal i beskattning och en ökad beskattning vid trans- Rådet menar att regeringens satsning Kun- formning är dock bara en av flera faktorer som skapslyftet kan bidra både till att stärka påverkar individers val av bostäder. sysselsättningsmöjligheterna för dem som har en svag anknytning till arbetsmarknaden och till att Rådet påpekar dock att det saknas en samlad uppföljning av insatserna inom och efterlyser en sådan. årsredovisningen för staten 2017 Regeringen konstaterar att det visserligen inte finns någon samlad uppföljning, men att insatser har i en revisionsrapport till i regelbundet följs upp av Skol- regeringen (Fi2018/02039/BATOT) redogjort verket och Myndigheten för och för iakttagelser som framför allt avser behov av att regeringen i varje budgetproposition redovisar möjliga förbättringar som regeringen enligt resultaten för de delar som ingår i . myndigheten bör beakta i de kommande års- Inkomstfördelning och beskattning av hushållens regeringen att på ett mer fullständigt och rätt- visande sätt redovisa dels de problem och brister som är kopplade till det s.k. skattefelet Rådet konstaterar att inkomstspridningen har (skillnaden mellan de fastställda och de teoretiskt ökat , främst på grund av riktiga beloppen för skatter och avgifter) och att kapitalinkomsterna har ökat och blivit mer felaktiga utbetalningar av transfereringar, dels de koncentrerade till höga inkomstskikt. åtaganden som är kopplade till medlemskap i bidragande förklaringar är att transfereringarna internationella organisationer eller överens- inte har stigit i takt med inkomstutvecklingen, att Det senare föranleds bl.a. av andelen singelhushåll har ökat, att det är fler äldre i befolkningen samt att sysselsättningens sammansättning har förändrats. Regeringen eftersträvar att i enlighet med vidare att de förändringar av kapitalbeskattningen budgetlagens bestämmelser om årsredovisningen som gjorts skattereform samman- för staten ha en tydlig och transparent redo- taget har inneburit en lägre genomsnittlig skatt på Regeringen har vidare som ambition att kapitalinkomster, större skillnader mellan skatten löpande förbättra redovisningen, bl.a. mot på olika slags kapitalinkomster och en större bakgrund av iakttagelser från asymmetri i förhållande till avdragsräntor. granskningen av årsredovisningen för staten. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 fall som nämns ovan instämmer dock regeringen inte i bedömningar. Regeringen anser att det inte är rimligt eller möjligt att redovisa framtida åtaganden kopplade till medlemskap i internationella organisationer eller överenskommelser. Medlemskapen löper nor- malt tills vidare och åtagandena hos berörd organisation finansieras genom de årliga avgifter som medlemmarna betalar till organisationen och/eller det grundkapital som betalats in till institutionen i samband med medlemskapet. Som också konstaterar i rapporten kommer åtaganden som utlöses under vissa förut- sättningar, exempelvis vid ett utträde, att bli föremål för förhandlingar varför det inte är möjligt att uppskatta dessa i förväg. Vad gäller skattefelet och felaktiga utbetalningar av trans- fereringar handlar det om delvis dolda fel, att bedömningarna är behäftade med stora osäker- heter och att det inte heller är rimligt att göra årliga bedömningar av omfattningen. Samman- taget anser regeringen att den information som efterfrågar inte lämpar sig för årsredovisningen för staten. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 I detta avsnitt redovisas de offentligfinansiella effekterna av skatte- och avgiftsförändringarna i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99). Därefter redovisas progno- sen för den offentliga sektorns skatteintäkter och inkomsterna i statens budget. En jämförelse görs sedan med prognosen i den beslutade budgeten . Avslutningsvis följs inkomsterna i statens budget upp. –I propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen ett flertal förändringar på skatteområdet, bl.a. en nedsättning av arbetsgivaravgifterna på ersättning till unga, förlängd nedsättning av arbetsgivaravgif- terna för den först anställda och höjd kemikalieskatt. –väntas de totala skatteintäkternas ökningstakt dämpas till , vilket är lägre än genomsnittet . Det förklaras både av regeländringar och av att viktiga skattebaser, som lönesumman, hushållens konsumtion och bostadsinveste- ringar, utvecklas svagare än de närmast före- gående åren. ––2022 bedöms skatteintäkterna sammantaget öka med i genomsnitt . Samtliga skattebaser väntas bidra till ökningen. –Skattekvoten sjunker under prognosperio- den med en procentenhet till drygt 43 pro- cent, vilket förklaras av både skattereformer och dämpad tillväxt av viktiga skattebaser. –I förhållande till den beslutade budgeten har prognosen för de totala skatte- intäkterna reviderats upp medan prognosen –2021 reviderats ned. 5.1Förslag till ändrade skatteregler och förändringar av övriga inkomster i propositionen Vårändringsbudget I tabell 5.1 redovisas de offentligfinansiella effek- terna av de skatte- och avgiftsförändringar som föreslås i propositionen Vårändringsbudget och i propositionen Extra ändringsbudget – Sänkt mervärdesskatt på elektroniska publikationer (prop. 2018/19:73). Regeringen föreslår i propositionen Vårändringsbudget bl.a. en nedsättning av arbetsgivaravgifterna på ersättning till unga, förlängd nedsättning av arbetsgivaravgifterna för den först anställda och höjd kemikalieskatt. Förslagen beskrivs i detalj i propositionen Vårändringsbudget .