prop · H70355 · 2019-12-17 00:00:00 — Regeringens proposition 2019/20:55 Återkoppling vid rapportering om misstänkt penningtvätt och finansiering av terrorism och Regeringen överlämnar denna proposition till . Arbetet mot penningtvätt och finansiering av terrorism är prioriterade frågor för regeringen. Enligt penningtvättslagen ska verksamhetsutövare övervaka affärsförbindelser och enstaka transaktioner med sina kunder i syfte att kunna rapportera misstänkt penningtvätt och finansiering av terrorism till Finanspolisen. Verksamhetsutövarnas rapportering av misstänkt penningtvätt och finansiering av terrorism bidrar till att Finanspolisen kan förse brottsbekämpande myndigheter med information som kan användas för att förebygga och beivra brott. I syfte att ytterligare skapa och sprida kunskap och medvetenhet om penningtvätt och finansiering av terrorism bland verksamhetsutövare, föreslår regeringen att det i penningtvättslagen ska förtydligas att Finanspolisen i det fall det är möjligt ska ge lämplig återkoppling till verksamhetsutövare om effektiviteten och uppföljningen av rapporter om misstänkt penningtvätt och finansiering av terrorism. Dessutom föreslås att det ska göras vissa förtydliganden i penningtvättslagen med anledning av att Europeiska kommissionen har ifrågasatt om några artiklar i det s.k. fjärde penningtvättsdirektivet fullt ut har genomförts i svensk rätt. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. 2 Förslag till lag om ändring i lagen (2017:630) om................................åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism 3 Ärendet och dess beredning .............................................................. 5 Återkoppling vid rapportering...................................................................om penningtvätt och Viktiga offentliga funktioner ............................................................ 7 Definition av behörig beslutsfattare................................................ 8 Åtgärder för kundkännedom i fråga om livförsäkringar ................. och rådets direktiv (EU) 2015/849 av om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av och rådets direktiv /60/EG........................ och kommissionens direktiv /70/EG och rådets direktiv (EU) 2018/843 av om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, och om ändring........................av direktiven /138/EG och 2013/36/EU Sammanfattning av promemorian .................................... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. 2019/20:55 2 Förslag till lag om ändring i lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism Härigenom föreskrivs1 i fråga om lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism dels att 1 kap. 8 och 9 §§ och 3 kap. 26 och 27 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 4 kap. 3 a §, av följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2019:1254 I denna lag avses med 1.affärsförbindelse: en affärsmässig förbindelse som när den etableras förväntas ha en viss varaktighet, 2.brevlådebank: ett utländskt institut som är registrerat inom en jurisdiktion inom vilken institutet saknar verklig etablering och ledning och där institutet inte heller ingår i en finansiell grupp som omfattas av tillsyn, 3.EES: Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, 4.kund: den som har trätt eller står i begrepp att träda i avtalsförbindelse med sådan verksamhetsutövare som avses i denna lag, 5. person i politiskt utsatt ställ- 5. person i politiskt utsatt ställ- ning: fysisk person som har eller a) fysisk person som har eller har har haft en viktig offentlig funktion haft en viktig offentlig funktion i en i en stat eller i en internationell b)fysisk person som har eller har haft en funktion i ledningen i en internationell organisation, 6. verklig huvudman: detsamma som i 1 kap. 3–7 §§ lagen (2017:631) om registrering av verkliga huvudmän, 7. koncern, 7. koncern, 1 kap. 4 § 1 kap. 4 § utländska företeelser, och 8. verksamhetsutövare: en fysisk 8. verksamhetsutövare: en fysisk eller juridisk person som utför eller juridisk person som utför verksamhet som omfattas av denna verksamhet som omfattas av denna 1 Jfr och rådets direktiv (EU) 2015/849 av om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av och rådets direktiv /60/EG och kommissionens direktiv /70/EG, i lydelsen enligt och rådets direktiv (EU) 2018/843. En verksamhetsutövare som tillhandahåller livförsäkringar eller andra investeringsrelaterade försäkringar ska1. senast när försäkringsersättning betalas ut identifiera förmånstagaren och förmånstagarens verkliga huvudman och kontrollera identiteten på dessa samt vidta åtgärder för att avgöra om någon av dem är en person i politiskt utsatt ställning eller en familje- 9. behörig beslutsfattare: styrel- Prop. seledamot, verkställande direktör eller annan befattningshavare som har tillräckliga kunskaper om verk- mot penningtvätt och finansiering av terrorism och som har tillräck- liga befogenheter att fatta beslut som påverkar dess riskexponering. Med viktig offentlig funktion Med viktig offentlig funktion i en 8 § 5 a avses funktioner som stat avses funktioner som 1.stats- eller regeringschefer, ministrar samt vice och biträdande ministrar, 2. parlamentsledamöter, 2. parlamentsledamöter och leda- möter av liknande lagstiftande 3.ledamöter i styrelsen för politiska partier, 4.domare i högsta domstol, konstitutionell domstol eller andra rättsliga organ på hög nivå vilkas beslut endast undantagsvis kan överklagas, 5.högre tjänstemän vid revisionsmyndigheter och ledamöter i centralbankers styrande organ, 6.ambassadörer, beskickningschefer samt höga officerare i försvarsmakten, och 7.personer som ingår i statsägda företags förvaltnings-, lednings- eller kontrollorgan. Med viktig offentlig funktion i en internationell organisation avses funktioner som direktörer, biträdande direktörer, styrelseledamöter och innehavare av liknande poster. En verksamhetsutövare som tillhandahåller livförsäkringar eller andra investeringsrelaterade försäkringar ska identifiera förmånstagaren. Om förmånstagaren utpekas på annat sätt än med namn, ska verksamhetsutövaren säkerställa att förmånstagaren kan identifieras senast vid utbetalningstillfället. Verksamhetsutövaren ska bedöma om förmånstagaren eller dennes verkliga huvudman är en person i politiskt utsatt ställning eller en familjemedlem eller känd medarbetare till en sådan person. Senast när försäkringsersättning första gången betalas ut ska verksamhetsutövaren kontrollera förmånstagarens identitet och vidta åtgärder enligt andra stycket. medlem eller känd medarbetare till en sådan person, 2.när den får kännedom om att en försäkring har överlåtits identifiera förvärvaren och förvärvarens verkliga huvudman och kontrollera identiteten på dessa samt vidta åtgärder för att avgöra om någon av dem är en person i politiskt utsatt ställning eller en familjemedlem eller känd medarbetare till en sådan person. Om en person i politiskt utsatt Om en person i politiskt utsatt eller känd medarbetare till en sådan eller känd medarbetare till en sådan 26 § och detta medför att risken för 26 § 1 och detta medför att risken penningtvätt eller finansiering av för penningtvätt eller finansiering terrorism som kan förknippas med av terrorism som kan förknippas med kundrelationen bedöms som hög, ska verksamhetsutövaren 1.inhämta godkännande från behörig beslutsfattare innan försäkringsersättning betalas ut, och 2.tillämpa skärpt fortlöpande uppföljning av affärsförbindelsen enligt 13 § och övervaka aktiviteter och transaktioner enligt 4 kap. 1 § i förhöjd omfattning. ska i de fall det är möjligt ge lämplig återkoppling till verksamhetsutövarna om effektiviteten och uppföljningen av rapporter enligt 3 §. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (penningtvättslagen) genomför i svensk rätt och rådets direktiv (EU) 2015/849 av om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av och rådets direktiv /60/EG och kommissionens direktiv /70/EG, se bilaga 1. antogs och rådets direktiv (EU) 2018/843 av om ändring i direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, och om ändring av direktiven /138/EG och 2013/36/EU, se bilaga 2. Europeiska kommissionen har ifrågasatt det svenska genomförandet av artiklarna 3.9 första stycket b och h, 3.12 och 13.5 andra stycket andra meningen i direktivet (Fi2019/00846/B). I en framställning till regeringen har begärt vissa författningsändringar och bl.a. påtalat vikten av kunskapsöverföring från Finanspolissektionen vid (Finanspolisen) till verksamhetsutövarna (Fi2019/01491/B). Av dessa skäl har promemorian Vissa förtydliganden av regelverket om åtgärder för att motverka penningtvätt och finansiering av terrorism tagits fram inom . I den föreslås att det ska göras vissa förtydliganden i penningtvättslagen, bl.a. att Finanspolisen i de fall det är möjligt ska ge återkoppling till verksamhetsutövare som rapporterar misstänkt penningtvätt eller finansiering av terrorism. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 3. Promemorians lagförslag finns i bilaga 4. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. Remissvaren finns tillgängliga på regeringens webbplats () och i (Fi2019/02449/B). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över ett lagförslag som överensstämmer med lagförslaget i denna proposition. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Regelverket om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism finns framför allt i penningtvättslagen. Den gäller företag som driver verksamhet i i vilken det finns risk för penningtvätt eller finansiering av terrorism (verksamhetsutövare), t.ex. banker och kreditmarknadsföretag (kreditinstitut). 2019/20:55 Penningtvättslagen innehåller bestämmelser om tillämpningsområde och definitioner (1 kap.), riskbedömning och rutiner (2 kap.), kundkännedom (3 kap.), övervakning och rapportering (4 kap.), behandling av personuppgifter (5 kap.) och intern kontroll och anmälningar om misstänkta överträdelser (6 kap.). För verksamhetsutövare som inte omfattas av någon särskild rörelselag finns bestämmelser om tillsyn och ingripanden i 7 kap. penningtvättslagen. Dessa verksamhetsutövare står under tillsyn av länsstyrelserna i , och län. För verksamhetsutövare som omfattas av en särskild rörelselag finns bestämmelser om tillsyn och ingripanden i stället i den lagen. Dessa verksamhetsutövare står under tillsyn av , , , och . Finanspolisen är nationell finansunderrättelseenhet vid tillämpning av penningtvättslagen. Återkoppling vid rapportering om penningtvätt och finansiering av Regeringens förslag: Det ska i penningtvättslagen förtydligas att Finanspolisen i de fall det är möjligt ska ge lämplig återkoppling till verksamhetsutövare om effektiviteten och uppföljningen av rapporter om misstänkt penningtvätt eller finansiering av terrorism. Promemorians förslag överensstämmer i allt väsentligt med reger- Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. i län, i och anser att det är oklart om återkoppling måste ske i varje enskilt fall. Skälen för regeringens förslag: Verksamhetsutövare ska övervaka affärsförbindelser och enstaka transaktioner med sina kunder i syfte att kunna rapportera misstänkt penningtvätt och finansiering av terrorism till Finanspolisen (4 kap. 1–3 och 5 §§ penningtvättslagen och 35 a § förord- ningen [2014:1102] med instruktion för ). Enligt fjärde penningtvättsdirektivet ska medlemsstaterna se till att det i de fall det är möjligt lämnas lämplig återkoppling till verksamhetsutövarna avseende effektiviteten och uppföljning av rapporter om misstänkt penningtvätt eller finansiering av terrorism (artikel 46.3). förandet i svensk rätt av direktivet gjordes bedömningen att Finanspolisen både har legala förutsättningar och system för att kunna utbyta information på det sätt direktivet kräver (prop. 2016/17:173 s. 440–442). Finanspolisen har i uppdrag att förebygga, upptäcka och effektivt be- kämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. främsta uppgifter är att ta emot, bearbeta och analysera rapporter om miss- tänkt penningtvätt och finansiering av terrorism från verksamhetsutövare. 2019/20:55 Den verksamheten – som i fråga om finansiering av terrorism bedrivs i samarbete med Säkerhetspolisen – syftar framför allt till att förse brottsbekämpande myndigheter med information för att dessa i sin tur ska kunna förebygga och beivra brott (samma prop. s. 441). fick Finanspolisen ca 19 300 rapporter om misstänkt penningtvätt och finansiering av terrorism från verksamhetsutövare. Det är en ökning med . Enligt ger den återkoppling som sker från Finanspolisen inte verksamhetsutövare tillräcklig information om den riskbedömning som gjorts eller om de åtgärder som en verksamhetsutövare har vidtagit är lämpliga, tillräckliga eller om de rapporterade misstankarna varit befogade. En förutsättning för att verksamhetsutövares rapportering av misstänkt penningtvätt och finansiering av terrorism ska fylla sin funktion är att verksamhetsutövarna kan utveckla sin förmåga att övervaka affärsförbindelser och enstaka transaktioner med sina kunder. Det förutsätter i sin tur att Finanspolisens återkoppling till verksamhetsutövare är ändamålsenlig. Regeringen konstaterar att Finanspolisen ger återkoppling till verksamhetsutövare genom en rad olika åtgärder, t.ex. i form av undersökning på plats hos verksamhetsutövare, följdfrågor med anledning av rapportering om misstänkt penningtvätt eller finansiering av terrorism, generell information till verksamhetsutövare om fenomen eller tendenser samt beslut om dispositionsförbud enligt penningtvättslagen (4 kap. 11 §). I syfte att ytterligare skapa och sprida kunskap och medvetenhet om penningtvätt och finansiering av terrorism bland verksamhetsutövarna, bör det emellertid i penningtvättslagen förtydligas att Finanspolisen ska återkoppla till verksamhetsutövare som rapporterar misstänkt penningtvätt. Bestämmelsen bör utformas i enlighet med den aktuella artikeln i fjärde penningtvättsdirektivet (artikel 46.3). Det innebär att Finanspolisen i de fall det är möjligt ska ge lämplig återkoppling till verksamhetsutövare om effektiviteten och uppföljningen av rapporter om misstänkt penningtvätt eller finansiering av terrorism. i län, i och anser att det är oklart om återkoppling måste ske i varje enskilt fall. Regeringen konstaterar att det handlar om en bred och förebyggande ansats som syftar till att skapa och sprida kunskap och medvetenhet om penningtvätt och finansiering av terrorism bland verksamhetsutövarna. Det innebär att återkoppling inte behöver ske i varje enskilt fall. 6 Viktiga offentliga funktioner Regeringens förslag: Definitionen av viktig offentlig funktion i penningtvättslagen ska förtydligas. Utöver parlamentsledamöter ska ledamöter av liknande lagstiftande organ anses ha en viktig offentlig funktion i en stat. Direktörer, biträdande direktörer, styrelseledamöter och innehavare av liknande poster ska anses ha en viktig offentlig funktion i en internationell organisation. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot Skälen för regeringens förslag: Enligt fjärde penningtvättsdirektivet (artikel 3.9 första stycket) är en person i politiskt utsatt ställning en fysisk person som innehar eller har innehaft viktiga offentliga poster, bl.a. a)stats- och regeringschefer, ministrar samt ställföreträdande eller biträdande ministrar, b)parlamentsledamöter eller ledamöter av liknande lagstiftande organ, c)ledamöter av politiska partiers styrelser, d)domare i högsta domstolen, författningsdomstolar eller andra rättsliga organ på hög nivå vars beslut inte kan överklagas, utom under exceptionella omständigheter, e)ledamöter i revisionsrätter eller i centralbankers styrelser, f)ambassadörer, chargés d'affaires samt höga officerare inom försvarsmakten, g)ledamöter i statsägda företags förvaltnings-, lednings- och tillsynsorgan, h)direktörer, biträdande direktörer, styrelseledamöter och innehavare av liknande poster i en internationell organisation. Uppräkningen i direktivet av viktiga offentliga funktioner i en stat är exemplifierande. Vid genomförandet i svensk rätt av direktivet gjordes bedömningen att det inte hindrar att definitionen i den enskilda medlemsstaten görs uttömmande (prop. 2016/17:173 s. 191 f.). Med person i politiskt utsatt ställning avses enligt penningtvättslagen dels en fysisk person som har eller har haft en viktig offentlig funktion i en stat, dels fysisk person som har eller har haft en funktion i ledningen i en internationell organisation (1 kap. 8 § 5). Med viktig offentlig funktion i en stat avses funktioner som stats- eller regeringschefer, ministrar samt vice och biträdande ministrar, parlamentsledamöter, ledamöter i styrelsen för politiska partier, domare i högsta domstol, konstitutionell domstol eller andra rättsliga organ på hög nivå vilkas beslut endast undantagsvis kan överklagas, högre tjänstemän vid revisionsmyndigheter och ledamöter i centralbankers styrande organ, ambassadörer, beskickningschefer samt höga officerare i försvarsmakten, och personer som ingår i statsägda företags förvaltningslednings- eller kontrollorgan (1 kap. 9 §). Definitionen i penningtvättslagen av viktig offentlig funktion bör dock förtydligas så att det anges att med viktig offentlig funktion i en stat avses, utöver parlamentsledamöter, ledamöter av liknande lagstiftande organ och att med viktig offentlig funktion i en internationell organisation avses direktörer, biträdande direktörer, styrelseledamöter och innehavare av liknande poster. Enligt direktivet ska förteckningar över viktiga offentliga funktioner i stater och internationella organisationer tas fram och uppdateras av medlemsstaterna respektive internationella organisationer som är ackrediterade inom deras territorium. Dessa förteckningar ska sändas till Europeiska kommissionen och får offentliggöras (nya artikel 20a). Uppräkningarna av viktiga offentliga funktioner i stater och internatio- Prop. 2019/20:55 nella organisationer i penningtvättslagen är uttömmande. Det innebär att penningtvättslagen motsvarar de förteckningar som ska upprättas enligt Gällande rätt uppfyller därmed redan direktivets krav i denna del. 7 Definition av behörig beslutsfattare Regeringens förslag: Det ska i penningtvättslagen genom en ny definition förtydligas att med behörig beslutsfattare avses styrelseledamot, verkställande direktör eller annan befattningshavare som har tillräckliga kunskaper om verksamhetsutövarens riskexponering mot penningtvätt och finansiering av terrorism och som har tillräckliga befogenheter att fatta beslut som påverkar dess riskexponering. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot Skälen för regeringens förslag: I fjärde penningtvättsdirektivet definieras begreppet företagsledning som en tjänsteman eller anställd som har tillräckliga kunskaper om institutets riskexponering mot penningtvätt och finansiering av terrorism och som har tillräckliga befogenheter att fatta beslut som påverkar dess riskexponering, och behöver inte i alla fall vara styrelseledamot (artikel 3.12). I penningtvättslagen används uttrycket behörig beslutsfattare (3 kap. 18, 19 och 27 §§). Någon definition av begreppet behörig beslutsfattare finns inte i penningtvättslagen men innebörden motsvarar definitionen av företagsledning i direktivet (se prop. 2016/17:173 s. 271). Det innebär att gällande rätt redan uppfyller direktivets krav. Det bör dock genom en ny definition i penningtvättslagen förtydligas att med behörig beslutsfattare avses styrelseledamot, verkställande direktör eller annan befattningshavare som har tillräckliga kunskaper om verksamhetsutövarens riskexponering mot penningtvätt och finansiering av terrorism och som har tillräckliga befogenheter att fatta beslut som påverkar dess riskexponering. 8Åtgärder för kundkännedom i fråga om livförsäkringar Regeringens förslag: Det ska i penningtvättslagen förtydligas att en verksamhetsutövare som tillhandahåller livförsäkringar eller andra investeringsrelaterade försäkringar 1.senast när försäkringsersättning betalas ut ska identifiera förmånstagaren och förmånstagarens verkliga huvudman och kontrollera identiteten på dessa samt vidta åtgärder för att avgöra om någon av dem är en person i politiskt utsatt ställning eller en familjemedlem eller känd medarbetare till en sådan person, 2.när den får kännedom om att en försäkring har överlåtits ska identifiera förvärvaren och förvärvarens verkliga huvudman och kontrollera identiteten på dessa samt vidta åtgärder för att avgöra om någon av dem är en person i politiskt utsatt ställning eller en familjemedlem eller känd medarbetare till en sådan person. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Enligt promemorians förslag ska skyldigheten att vidta kundkännedomsåtgärder vid överlåtelse av en försäkring inträda senast när en försäkring överlåts. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Svensk Försäkring anser att skyldigheten att vidta kundkännedomsåtgärder vid överlåtelse av en försäkring bör inträda först när verksamhetsutövaren får kännedom om överlåtelsen. Svensk Försäkring anser även att vissa frågor vid tillämpningen av bestämmelserna om åtgärder för kundkännedom i penningtvättslagen behöver klargöras. Skälen för regeringens förslag: Verksamhetsutövare ska förebygga, upptäcka och förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism på olika sätt. Det innebär t.ex. att verksamhetsutövare ska vidta åtgärder för kundkännedom, dvs. identifiera sina kunder och utreda kundernas verkliga huvudmän (3 kap. penningtvättslagen). Det syftar till att klarlägga om kunden, och i förekommande fall kundens verkliga huvudman, innebär risk för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Kraven på åtgärder för kundkännedom innebär i huvudsak att en verksamhetsutövare inte får etablera eller upprätthålla en affärsförbindelse eller utföra en enstaka transaktion vid otillräcklig kundkännedom och att en verksamhetsutövare inte får etablera en affärsförbindelse eller utföra en transaktion om det finns misstanke om penningtvätt eller finansiering av terrorism. En verksamhetsutövare ska vidta åtgärder för kundkännedom vid etableringen av en affärsförbindelse eller, om verksamhetsutövaren inte har en affärsförbindelse med kunden, vid enstaka transaktioner. Vid sidan av de allmänna kraven på åtgärder för kundkännedom (se framför allt 3 kap. 1–20 §§ penningtvättslagen) finns också särskilda krav på åtgärder för kundkännedom i fråga om livförsäkringar och andra investeringsrelaterade försäkringar (3 kap. 26–28 §§). En verksamhetsutövare som tillhandahåller livförsäkringar eller andra investeringsrelaterade försäkringar ska identifiera förmånstagaren.