prop · H60371 · 2019-03-12 00:00:00 — Förslaget går närmare bestämt ut på att göra det möjligt för arbetsgivare att kunna gottgöra den offentliga funktionären för hans eller hennes rättegångskostnader även innan ett domstolsavgörande där funktionären tillerkänns ersättning för rättegångskostnader vunnit laga kraft. Den offentliga funktionären blir sedan återbetalningsskyldig om högre rätt upphäver eller ändrar det ifrågavarande domstolsavgörandet. gälla i den mån målsäganden eller käranden, efter att avgörandet vunnit laga kraft, betalt utdömt belopp. Vårt uppdrag omfattar också en annan frågeställning i denna del. Enligt nuvarande ordning får en offentlig funktionär inom ramen för sin tjänst vidta åtgärder för att förbereda och utföra sin talan – när han eller hon blir föremål för ett enskilt åtal eller ett enskilt anspråk som har samband med brott eller åtgärd i tjänsteutövning. Han eller hon får alltså t.ex. avge skriftligt svaromål eller inställa sig på förhandling under tjänstetid. Den kostnad som uppstår till följd av sådana åtgärder anses inte vara en ersättningsgill kostnad i processen. Enligt JK förtar den nuvarande ordningen i viss utsträckning rättegångskostnadsinstitutets preventiva effekt – eftersom den som för talan mot en offentlig funktionär och t.ex. väcker ett enskilt åtal inte riskerar att behöva betala motpartens kostnader. JK har därför, i en skrivelse till , förordat att den nuvarande ordningen ses över. Vi har dock, i denna del, kommit till en annan slutsats än den JK fört fram. Vi menar bl.a. att den nuvarande ordningen tar hänsyn till rättegångskostnadsinstitutets preventiva effekt i tillräcklig omfattning. Följaktligen föreslår vi inte några lagändringar. 2018/19:71 Bilaga 2 Är den misstänkte anhållen eller häktad ska en offentlig försvarare förordnas för honom eller henne, om han eller hon begär det. En offentlig försvarare ska också på begäran förordnas för den som är misstänkt för ett brott, för vilket inte är stadgat lindrigare straff än fängelse i sex månader.En offentlig försvarare ska därutöver förordnas1. om den misstänkte är i behov av en försvarare med hänsyn till utredningen om brottet,2. om en försvarare behövs med hänsyn till att det är tveksamt vilken påföljd som ska väljas och det finns anledning att döma till annan påföljd än böter eller villkorlig dom eller sådana påföljder i förening, eller3. om det i övrigt föreligger särskilda skäl med hänsyn till denmisstänktes personliga förhållanden eller till vad målet rör.Om den misstänkte biträds av en försvarare som han eller hon själv har utsett, ska inte vid sidan av denne någon offentlig försvarare 2018/19:71 Bilaga 3 Lagförslag i betänkandet Barnets rättigheter i ett straffrättsligt förfarande m.m. (SOU 2017:68) Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs1 i fråga om dels att 21 kap. 3 a § och 33 kap. 6 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 21 kap. 9 a §, med följande lydelse. Är den misstänkte anhållen eller häktad skall offentlig försvarare förordnas för honom, om han begär det. Offentlig försvarare skall också på begäran förordnas för den som är misstänkt för ett brott, för vilket inte är stadgat lindrigare straff än fängelse . Offentlig försvarare skall därutöver förordnas 1. om den misstänkte är i behov av försvarare med hänsyn till utredningen om brottet, 2. om försvarare behövs med hänsyn till att det är tveksamt vilken påföljd som skall väljas och det finns anledning att döma till annan påföljd än böter eller villkorlig dom eller sådana påföljder i förening, eller 3. om det i övrigt föreligger särskilda skäl med hänsyn till den misstänktes personliga förhållanden eller till vad målet rör. Om den misstänkte biträds av försvarare som han själv har utsett, skall inte vid sidan av denne 1Jfr och rådets direktiv /800/EU av om rättssäkerhetsgarantier för barn som är misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden. 2Senaste lydelse: 1983:920. Om åklagaren bedömer att den person som utsetts att biträda den misstänkte inte uppfyller de krav som ställs på att vara försvarare åklagaren anmäla detta till rätten. Är den misstänkte gripen, an- hållen eller häktad ska rätten så snart som möjligt pröva frågan. Bestämmelserna i 3 § andra stycket, 34–38 och 47–51 §§ delgivningslagen (2010:1932) gäller inte delgivning av stämning i brottmål. Bestämmelserna i 24 § och 25 § Bestämmelserna i 24 § och 25 § hindrar inte att den tilltalade delges hindrar inte att den tilltalade delges stämning och andra handlingar i ett stämning och andra handlingar i ett delgivning om han eller hon av en delgivning om han eller hon av en tjänsteman som anges i tredje tjänsteman som anges i tredje delgivning kan komma att användas delgivning kan komma att användas i tingsrätten och det i tingsrätten och det då handlingarna skickas till den då handlingarna skickas till den tilltalade inte har förflutit tilltalade inte har förflutit handlingar i ett mål om åtgärd enligt 28 kap. 9 § om den dömde, vid övervaknings- om att begära att åklagare vid förenklad delgivning kan komma att användas i tingsrätten. Information som avses i andra stycket får delges av a) en åklagare, 3 Senaste lydelse 2016:37. 2018/19:71 Bilaga 3 b)en polisman eller annan anställd vid eller som myndigheten har utsett, c) en tulltjänsteman, eller c) en tulltjänsteman, d) en tjänsteman vid Kust- d) en tjänsteman e) ordföranden vid Denna lag träder i kraft i fråga om 33 kap. 6 § och i övrigt . Förslag till lag om ändring i lagen (1981:1310) om offentliga funktionärers rätt till gottgörelse för rättegångskostnad i vissa mål m.m. Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1981:1310) om offentliga funktionärers rätt till gottgörelse för rättegångskostnad i vissa mål m.m. ska ha följande lydelse. Har domstolen i ett mål om Har domstolen i ett mål om enskilt åtal mot den som är eller enskilt åtal mot den som är eller har varit offentlig funktionär för har varit offentlig funktionär för brott i utövningen av tjänsten brott i utövningen av tjänsten förpliktat målsäganden att ersätta förpliktat målsäganden att ersätta den tilltalade hans eller hennes den tilltalade dennes rätte- rättegångskostnad, ska den som gångskostnad, skall den som var var den tilltalades arbetsgivare vid tiden för den åtalade gärningen på tiden för den åtalade gärningen på ansökan av den tilltalade utge det ansökan av den tilltalade utge det utdömda beloppet till honom eller utdömda beloppet till denne, i den henne, i den mån målsäganden mån målsäganden inte har betalt inte har betalt det. inträder då intill det utgivna intill det utgivna beloppet i den beloppet i den tilltalades rätt 2018/19:71 Bilaga 3 Första stycket tillämpas även när någon annan än arbetsgivaren, utan samband med allmänt åtal, har fört talan mot den som är eller har varit offentlig funktionär om enskilt anspråk på grund av åtgärd i utövningen av tjänsten. Om högre rätt upphäver eller ändrar domstolens avgörande får arbetsgivaren kräva tillbaka motsvarande belopp av den tilltalade. Detsamma gäller i den mån målsäganden, sedan avgörandet vunnit laga kraft, har betalat ut det utdömda beloppet till den tilltalade. Första och andra styckena tillämpas även när någon annan än arbetsgivaren, utan samband med allmänt åtal, har fört talan mot den som är eller har varit offentlig funktionär om enskilt anspråk på grund av åtgärd i utövningen av tjänsten. Denna lag träder i kraft . 2018/19:71 Bilaga 3 Förslag till lag om ändring i häkteslagen (2010:611) Härigenom föreskrivs1 att 1 kap. 2 § och 2 kap. 3 § häkteslagen (2010:611) ska ha följande lydelse. Denna lag gäller den som är 1.häktad, anhållen eller gripen på grund av misstanke om brott, 2.häktad av annan anledning än misstanke om brott, 3.häktad, anhållen eller gripen som eftersökt enligt en europeisk eller nordisk arresteringsorder, 3. intagen i ett häkte eller en 4. intagen i ett häkte eller en polisarrest i avvaktan på att han polisarrest i avvaktan på att han eller hon ska förpassas till en eller hon ska förpassas till en kriminalvårdsanstalt eller ett sär- kriminalvårdsanstalt eller ett sär- 4. tillfälligt placerad i ett häkte 5. tillfälligt placerad i ett häkte (2010:610), eller (2010:610), eller 5. omhändertagen enligt 28 kap. 6. omhändertagen enligt 28 kap. 11 § tredje stycket avvaktan på att ett beslut om avvaktan på att ett beslut om vinner laga kraft. vinner laga kraft. gripen enligt 35 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare. En intagen som är får inte placeras så att han eller hon vistas tillsammans med intagna , om det inte kan anses vara till hans eller hennes bästa. Fyller en intagen för frihetsberövandet får den intagne fortsatt placeras så att han eller hon vistas tillsammans med intagna under om det är motiverat utifrån hans eller hennes personliga förhållanden och i övrigt anses lämpligt. Denna lag träder i kraft . 1Jfr och rådets direktiv /800/EU av om rättssäkerhetsgarantier för barn som är misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden. Efter remiss har yttranden över delbetänkandet Barnets rättigheter i ett straffrättsligt förfarande m.m. (SOU 2017:68) inkommit från ombudsmän (), Hovrätten för , Attunda tingsrätt, , , , Justitiekanslern, ,Säkerhetspolisen,Kriminalvården, i , i , i , i Södra, , , , , , , , vid , vid , , och Rädda barnen. 2018/19:71 Bilaga 4 Om den misstänkte är anhållen eller häktad ska en offentlig försvarare förordnas för honom eller henne, om han eller hon begär det. En offentlig försvarare ska också på begäran förordnas för den som är misstänkt för ett brott, för vilket det inte är stadgat lindrigare straff än fängelse i sex månader.En offentlig försvarare ska därutöver förordnas1. om den misstänkte är i behov av en försvarare med hänsyn till utredningen om brottet,2. om en försvarare behövs med hänsyn till att det är tveksamt vilken påföljd som ska väljas och det finns anledning att döma till en annan påföljd än böter eller villkorlig dom eller sådana påföljder i förening, eller3. om det i övrigt finns särskilda skäl med hänsyn till denmisstänktes personliga förhållanden eller till vad målet rör.Om den misstänkte biträds av en försvarare som han eller hon själv har utsett, ska det vid sidan av denne inte förordnas någon offentlig försvarare, om det inte finns synnerliga skäl. 2018/19:71 Bilaga 5 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 21 kap. 3 a § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 21 kap. 9 a § och 33 kap. 6 a §, av följande lydelse. Är den misstänkte anhållen eller häktad skall offentlig försvarare förordnas för honom, om han begär det. Offentlig försvarare skall också på begäran förordnas för den som är misstänkt för ett brott, för vilket inte är stadgat lindrigare straff än fängelse . Offentlig försvarare skall därutöver förordnas 1. om den misstänkte är i behov av försvarare med hänsyn till utredningen om brottet, 2. om försvarare behövs med hänsyn till att det är tveksamt vilken påföljd som skall väljas och det finns anledning att döma till annan påföljd än böter eller villkorlig dom eller sådana påföljder i förening, eller 3. om det i övrigt föreligger särskilda skäl med hänsyn till den misstänktes personliga förhållanden eller till vad målet rör. Om den misstänkte biträds av försvarare som han själv har utsett, skall inte vid sidan av denne någon offentlig försvarare förordnas. 1 Senaste lydelse 1983:920. Om det med hänsyn till omständigheterna finns anledning att pröva om den person som utsetts att biträda den misstänkte uppfyller kraven i 3 § tredje stycket, ska åklagaren anmäla detta till rätten. Trots bestämmelserna i 24 § och 25 § första stycket delgivningslagen (2010:1932) får den dömde delges handlingar i ett mål om åtgärd enligt 28 kap. 9 § genom förenklad delgivning, om han eller hon vid övervakningsnämndens sammanträde och i samband med nämndens beslut om att begära att en åklagare för talan om undanröjande av skyddstillsyn personligen har delgetts information om att förenklad delgivning kan komma att användas i tingsrätten. Handlingarna ska skickas till den dömde efter det att informationen lämnades. Informationen får delges den dömde av ordföranden vid sammanträdet. Denna lag träder i kraft . 2018/19:71 Bilaga 5 2018/19:71 Bilaga 5 Förslag till lag om ändring i lagen (1981:1310) om offentliga funktionärers rätt till gottgörelse för rättegångskostnad i vissa mål m.m. Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1981:1310) om offentliga funktionärers rätt till gottgörelse för rättegångskostnad i vissa mål m.m. ska ha följande lydelse. Har domstolen i ett mål om Om domstolen i ett mål om enskilt åtal mot den som är eller enskilt åtal mot den som är eller har varit offentlig funktionär för har varit offentlig funktionär för brott i utövningen av tjänsten brott i utövningen av tjänsten har förpliktat målsäganden att ersätta förpliktat målsäganden att ersätta den tilltalade för hans eller hennes den tilltalade dennes rätte- rättegångskostnad, ska den som gångskostnad, skall den som var var den tilltalades arbetsgivare vid tiden för den åtalade gärningen på tiden för den åtalade gärningen på ansökan av den tilltalade utge det ansökan av den tilltalade utge det utdömda beloppet till honom eller utdömda beloppet till denne, i den henne, i den mån målsäganden mån målsäganden inte har betalt inte har betalat det. inträder då intill det utgivna intill det utgivna beloppet i den beloppet i den tilltalades rätt Första stycket tillämpas även när någon annan än arbetsgivaren, utan samband med allmänt åtal, har fört talan mot den som är eller har varit offentlig funktionär om enskilt anspråk på grund av åtgärd i utövningen av tjänsten. Om högre rätt ändrar domstolens beslut om rättegångskostnad till den tilltalades nackdel får arbetsgivaren kräva tillbaka överskjutande belopp av honom eller henne. Detsamma gäller i den mån målsäganden, sedan avgörandet fått laga kraft, har betalat det utdömda beloppet till den tilltalade. Första och andra styckena tillämpas även när någon annan än arbetsgivaren, utan samband med allmänt åtal, har fört talan mot den som är eller har varit offentlig funktionär om enskilt anspråk på grund av åtgärd i utövningen av tjänsten. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i häkteslagen (2010:611) att 2 kap. 3 § häkteslagen (2010:611) ska En intagen som är får inte placeras så att han eller hon vistas tillsammans med intagna , om det inte kan anses vara till hans eller hennes bästa. Om en intagen fyller för frihetsberövandet får den intagne även fortsättningsvis placeras så att han eller hon vistas tillsammans med intagna under , om det är motiverat med hänsyn till hans eller hennes personliga förhållanden och i övrigt anses lämpligt. Denna lag träder i kraft . 1 Jfr och rådets direktiv /800/EU av om rätts- säkerhetsgarantier för barn som är misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden. 2018/19:71 Bilaga 6 Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet Genomförande av barnrättsdirektivet och några andra straffprocessuella frågor Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande 1.lag om ändring i , 2.lag om ändring i lagen (1981:1310) om offentliga funktionärers rätt till gottgörelse för rättegångskostnad i vissa mål m.m., 3.lag om ändring i häkteslagen (2010:611). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunniga . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om ändring i Lagrådsremissen innehåller förslag som bl.a. syftar till att genomföra EU- direktivet om rättssäkerhetsgarantier för barn. Enligt artikel 19 i EU-direktivet ska medlemsstaterna se till att barn har tillgång till ett effektivt rättsmedel enligt nationell rätt om deras rättigheter enligt direktivet åsidosätts. I det sammanhanget uttalas i remissen att JK:s och JO:s roll är av väsentlig betydelse. JK:s och JO:s tillsyn är på ett allmänt plan viktig för iakttagandet av den enskildes rättigheter. Möjligheten att göra en anmälan till JK eller JO kan emellertid knappast i sig anses vara ett rättsmedel i direktivets mening. JK:s och JO:s uppgift är att svara för en extraordinär tillsyn över domstolar och myndigheter. En annan sak är att denna tillsyn kan ha betydelse vid en samlad bedömning av frågan om svensk rätt uppfyller direktivets krav. Med detta sagt kan Lagrådet ansluta sig till den bedömning som i övrigt görs i remissen att någon lagändring inte är motiverad på grund av artikel 19. 21 kap. 3 a § I första och andra styckena har den obestämda artikeln ”en” lagts till före ”offentlig försvarare”. Obestämd artikel före substantiv gör en text mer lättläst. Men lagändringar av detta slag kan inte ske mekaniskt utan måste göras med eftertanke. Som regel är det mindre lämpligt att i lagtext sätta obestämd artikel före abstrakta begrepp eller funktioner eller före vedertagna juridiska uttryck (jfr ”väcka åtal”, ”avlägga ed” och ”försättas i konkurs”). Den obestämda artikeln riskerar också att medföra en förskjutning av lagens betydelse. När ”offentlig försvarare” ändras till ”en offentlig försvarare” i första och andra styckena verkar lagen utesluta att den misstänkte kan ha rätt till två offentliga försvarare, vilket inte är meningen. I tredje stycket bör två negationer i samma mening undvikas. Ett sätt kan vara att lägga det nya undantaget för synnerliga skäl som en egen mening. På så sätt framgår också huvudregeln tydligare. (Här passar det för övrigt med obestämd artikel före ”försvarare”.) Lagrådet föreslår att första stycket utformas enligt följande. Är den misstänkte anhållen eller häktad, ska offentlig försvarare förordnas för honom eller henne, om han eller hon begär det. Offentlig försvarare ska också på begäran förordnas för den som är misstänkt för ett brott, för vilket det inte är stadgat lindrigare straff än fängelse . I andra stycket bör ”en” före ”offentlig försvarare” och ”försvarare” utgå. Lagrådet föreslår att tredje stycket utformas enligt följande. Om den misstänkte biträds av en försvarare som han eller hon själv har utsett, ska det inte förordnas någon offentlig försvarare vid sidan av denne. Offentlig försvarare ska dock förordnas om det finns synnerliga skäl. 33 kap. 6 a § Enligt bestämmelsen ska handlingar i ytterligare en kategori brottmål kunna delges genom förenklad delgivning, mål om undanröjande av skyddstillsyn. Bestämmelsen utgör en utvidgning av regleringen i 6 § och har också formulerats med utgångspunkt i den paragrafen men med några språkliga avvikelser som förvirrar läsaren, t.ex. inledningen ”Trots bestämmelserna i …” och den andra meningen i första stycket som hänger i luften till skillnad från formuleringen i 6 § andra stycket sista ledet som tydligt anger att en förutsättning för att förenklad delgivning ska få användas är att tioveckorsfristen då inte har överskridits. De speciella krav som ska gälla för mål om undanröjande av skyddstillsyn om när och hur den dömde ska ha delgetts informationen om att förenklad delgivning kan komma att användas, tynger regleringen ytterligare. Paragrafen är alltså svårläst och måste förenklas. Ett sätt är att i paragrafen enbart reglera de speciella krav som gäller för mål om undanröjande av 2018/19:71 Bilaga 6 2018/19:71 Bilaga 6 skyddstillsyn och i övrigt hänvisa till regleringen i 6 § andra stycket. Lagrådet föreslår att paragrafen formuleras enligt följande. Bestämmelserna i 6 § andra stycket gäller även handlingar i ett mål enligt 28 kap. 9 § om informationen har delgetts den dömde personligen vid det sammanträde då övervakningsnämnden beslutade begära att åklagare för talan om att skyddstillsynen ska undanröjas. Med en sådan formulering kommer föreskriften att informationen ska ha delgetts den dömde personligen vid övervakningsnämndens sammanträde att ersätta regleringen i 6 § andra stycket om att informationen ska delges den dömde ”vid ett personligt sammanträffande” med ”en tjänsteman som anges i tredje stycket”. I övrigt kommer 6 § andra stycket, särskilt villkoret att tioveckorsfristen inte får överskridas, att gälla. Ett alternativ, som kanske är att föredra, är att placera denna bestämmelse i ett nytt fjärde stycke i 6 §, som då får inledas med orden ”Andra stycket gäller även handlingar …”. Förslaget till lag om ändring i lagen om offentliga funktionärers rätt till gottgörelse för rättegångskostnad i vissa mål m.m. Paragrafen innehåller regler om arbetsgivarens ansvar för den offentlige funktionärens rättegångskostnader i mål om enskilt åtal för brott i utövningen av tjänsten. Detta ansvar avser sådana kostnader som domstolen har förpliktat målsäganden att ersätta funktionären. Arbetsgivaren inträder vid betalning i funktionärens rätt gentemot målsäganden intill det utgivna beloppet och kan därvid använda domen jämte bevis om den erlagda betalningen som exekutionstitel. (Se prop. 1981/82:34 s. Genom förslaget inträder arbetsgivarens ansvar redan innan domstolsavgörandet fått laga kraft. införs enligt förslaget en möjlighet för arbetsgivaren att kräva tillbaka utgivet belopp om högre rätt sedermera ändrar domstolens avgörande på så sätt att de kostnader som ska ersättas blir mindre. Detta uttrycks i förslaget så att arbetsgivaren ”får” kräva tillbaka ”överskjutande belopp”. Varken i lagtext eller i lagrådsremissen anges emellertid vilket bedömningsutrymme arbetsgivaren har i denna fråga. Enligt Lagrådets mening skapar det tillämpningssvårigheter att det ovillkorliga ansvar som arbetsgivaren har enligt paragrafens första stycke kompletteras av endast en möjlighet för denne att kräva tillbaka del av belopp som tidigare utgivits enligt första stycket. Svårigheten består av att det inte anges vilka omständigheter som skulle kunna motivera arbetsgivarens val att helt eller delvis underlåta att kräva tillbaka belopp som funktionären erhållit för mycket, särskilt som det rör sig om allmänna medel. Denna otydlighet förstärks dessutom av att det i författningskommentaren till andra stycket talas om en ”återbetalningsskyldighet”. Att arbetsgivaren ges en möjlighet att ”kräva tillbaka” beloppet från funktionären torde inte konstituera en återbetalningsskyldighet med stöd av förevarande lag. Återbetalningsskyldigheten förutsätter att arbetsgivaren utverkar en Förslaget innebär att det, i brist på tydlig vägledning, finns en risk för en inte rättssäker hantering av återbetalningen av det som funktionären fått Andra styckets andra mening är svårbegriplig eftersom den inleds med orden ”Detsamma gäller…”. Det träffar inte riktigt rätt att tala om ”överskjutande belopp” när målsäganden har betalat det utdömda beloppet sedan avgörandet fått laga kraft. I den situationen handlar det snarare om att hela det utgivna beloppet kan krävas tillbaka. otydlighet är också att första meningen inte tycks förutsätta laga kraft, medan den andra meningen uttryckligen gör det. Enligt Lagrådets mening förtjänar dessa otydligheter att tas om hand i det Förslaget till lag om ändring i häkteslagen Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , Y , , , , , , Strandhäll, Shekarabi, Ygeman, , , , , , , Regeringen beslutar proposition Genomförande av barnrättsdirektivet och några andra straffprocessuella frågor