prop · H70333 · 2019-10-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2019/20:33 Anstånd med kupongskatt i vissa fall Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnas förslag om ett nytt system för anstånd med betalning av kupongskatt vid utdelning till utländska juridiska personer som uppvisar underskott för det aktuella beskattningsåret. Förslaget föranleds av dom i mål C-575/17, m.fl. Anstånd föreslås kunna beviljas efter ansökan till . Möjligheten föreslås stå öppen för utländska juridiska personer hemmahörande ∙i en stat inom EES som har ingått en särskild överenskommelse med eller EU om ömsesidigt bistånd för indrivning av skattefordringar, eller ∙en stat som har ingått ett skatteavtal med som innehåller artiklar om informationsutbyte och bistånd med indrivning av Den skattskyldige ska kunna styrka att kupongskatt har innehållits eller betalats för en viss utdelning och att det finns ett anståndsutrymme. Vid beräkningen av om det finns ett anståndsutrymme ska den utländska juridiska personens resultat, utdelningar som den skattskyldige tagit emot under det aktuella beskattningsåret och tidigare beviljade anstånd beaktas. Den utländska juridiska personens resultat ska beräknas enligt svenska regler. Anståndet föreslås gälla fram till och efter utgången av det beskattningsår som följer närmast efter det beskattningsår vars anståndsutrymme ligger till grund för anstånd. Förslaget föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624).......................................................................... 3 Ärendet och dess beredning ............................................................ 4 Bakgrund och gällande rätt ............................................................. dom i Sofina-målet ................................. Överväganden och förslag .............................................................. Bedömning av innebörden av domen ............................... Ett anståndssystem för kupongskatt bör införas ............... Nya regler om anstånd i kupongskattelagen..................... Förutsättningar för anstånd.............................. Beräkning av anståndsutrymmet ..................... Beräkning av den skattskyldiges resultat......... Återbetalning av innehållen eller betalad Ansökan om anstånd ....................................... Betalning av kupongskatt ................................ Rätt till ränta.................................................... Syfte och alternativa lösningar ......................................... Effekter för företagen ....................................................... Effekter för enskilda och offentlig sektor......................... Konsekvenser för jämställdheten ..................................... Förslagets andra effekter .................................................. Effekter för myndigheter och de allmänna Förslagets förenlighet med .............................. Förslaget till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624)........................................................................ Sammanfattning av promemorian .................................... Förteckning över remissinstanserna (promemorian) ........ Sammanfattning av utkastet ............................................. Förteckning över remissinstanserna (utkastet) ................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 2019/20:33 1 antar regeringens förslag till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624) Härigenom föreskrivs att det i kupongskattelagen (1970:624)1 ska införas femton nya paragrafer, 28–28 n §§, och närmast före 28, 28 c, 28 h, 28 i, 28 j, 28 m och 28 n §§ nya rubriker av följande lydelse. Anstånd med betalning av utländsk juridisk person anstånd med betalning av kupongskatt för en viss utdelning, om a)en medlemsstat i Europeiska unionen (EU), b)en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet som har ingått en särskild överenskommelse med eller EU om ömsesidigt bistånd för indrivning av skattefordringar, eller c)en stat som har ingått ett skatteavtal med som innehåller artiklar om informationsutbyte och bistånd med indrivning av skattefordringar, 2. kupongskatt har innehållits eller betalats för utdelningen, och 3. det finns ett anståndsutrymme för det beskattningsår när utdelningstillfället inträffade. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:996. 28 § upphävd genom 1982:193. Om en utländsk juridisk person som uppfyller villkoret i första stycket 1 har ett tidigare beviljat anstånd med betalning av kupong- skatt för en viss utdelning, ska bevilja ett nytt anstånd under förutsättning att det finns ett anståndsutrymme för det beskatt- ningsår som följer närmast efter det utrymme ligger till grund för det tidigare beviljade anståndet. Ett sådant bistånd som avses i första stycket 1 b och c ska ha en räckvidd som är likartad med den som föreskrivs i rådets direktiv 2010/24/EU av indrivning av fordringar som avser Om en ansökan om anstånd med betalning av kupongskatt för en viss utdelning avser kupongskatt som har påförts i efterhand enligt 26 § och påföringen har skett efter utgången av det beskattningsår som följer närmast efter det beskattningsår när utdelningstillfället inträffade, gäller utöver villkoren i 28 § första stycket att det ska finnas ett anståndsutrymme för det eller de beskattningsår som följer efter det beskattningsår när utdelningstillfället inträffade. Det behöver dock inte finnas ett anståndsutrymme för det beskattningsår när påföringen skedde. Anstånd med betalning av kupongskatt ska inte beviljas om kupongskatt har tagits ut med stöd av 4 § tredje stycket. Anståndsutrymmet ett visst beskattningsår utgörs av 1.kupongskatt hänförlig till utdelning under beskattningsåret som har innehållits eller betalats och som den skattskyldige har ansökt om anstånd med betalningen av, och 2.anståndsbelopp vid utgången av beskattningsåret, 3.den skattskyldiges resultat beräknat enligt 28 e–§§, om det är positivt, och 4.anståndsbelopp motsvarande redan beviljat anstånd om beskattningsårets anståndsutrymme har legat till grund för anståndet. För en ansökan om anstånd som gäller kupongskatt som har påförts i efterhand som avses i 28 a § gäller följande vid tillämpning av 28 c § 2 vid beräkning av anståndsutrymmet för det beskattningsår som följer efter det beskattningsår när utdelningstillfället inträffade. Den del av kupongskatten hänförlig till utdelningen som ryms inom anståndsutrymmet för beskattningsåret när utdelningstillfället inträffade ska anses vara ett sådant anståndsbelopp som avses i 28 c § 2. Detsamma gäller för efterföljande beskattningsår till den del anståndsbeloppet hänförligt till utdelningen ryms inom föregående års anståndsutrymme. 39 a kap. 10–12 §§ inkomstskatte- lagen (1999:1229). ningen gäller dessutom att 1. utländsk allmän avses i 16 kap. 19 § andra stycket inkomstskattelagen inte får dras av, 14 § första stycket inkomstskatte- lagen inte ska tillämpas, och 3. bestämmelserna om avsättning Om den skattskyldige ingår i en grupp av företag som är föremål för en konsoliderad inkomstbeskattning i den stat där den skattskyldige hör hemma, ska anståndsutrymmet beräknas med beaktande av samtliga företag som ingår i konsolideringen. Vid beräkningen ska 28 c och 28 e §§ tillämpas på varje företag i konsolideringen. Även resultat som inte är positiva ska beaktas vid beräkningen. Summan av respektive post enligt 28 c § ska ligga till grund för beräkningen av anståndsutrymmet. Den skattskyldiges resultat ska multipliceras med den skattesats med vilken kupongskatt har tagits ut på utdelningen. Om den skattskyldige har ett tidigare beviljat anstånd med betalning av kupongskatt för en viss utdelning och ansökan avser ett nytt anstånd, ska resultatet multipliceras med den skattesats med vilken kupongskatt skulle ha tagits ut på en utdelning om utdelningstillfället hade inträffat som ansökan om anstånd gjordes. Anstånd beviljas med ett belopp som motsvarar anståndsutrymmet. Om ansökan om anstånd gäller kupongskatt som har påförts i efterhand som avses i 28 a §, beviljas anstånd med ett belopp som motsvarar det anståndsutrymme som är lägst för de beskattningsår som det ska finnas ett anståndsutrymme för enligt 28 och 28 a §§. Om den skattskyldige har rätt till återbetalning av kupongskatt enligt 27 § och har fått anstånd med betalning av kupongskatten, ska beviljat anstånd sättas ned i motsvarande utsträckning. Återbetalning av innehållen eller betalad kupongskatt Om anstånd har beviljats enligt 28 § första stycket ska återbetala kupongskatt motsvarande anståndsbeloppet. Vid en sådan återbetalning tillämpas 27 § sjätte och åttonde styckena. Anståndstiden ska gälla fram till och efter utgången av det beskattningsår som följer närmast efter det beskattningsår vars anståndsutrymme ligger till grund för anstånd. Saknas tillförlitliga uppgifter om det efterföljande beskattningsårets längd, ska det anses vara lika långt som det beskattningsår som anståndsutrymmet avser. Om ansökan om anstånd gäller kupongskatt som har påförts i efterhand som avses i 28 a §, ska anstånds- tiden gälla fram till och med fyra månader efter utgången av det längd, ska det anses vara lika långt som det senaste beskattningsår grund för anståndet. Om den skattskyldige ansöker om ett nytt anstånd innan anståndstiden enligt 28 j § löper ut, gäller anståndet fram till dess att har meddelat beslut i fråga om anstånd. Detta gäller bara om meddelar beslutet efter det att anståndstiden enligt 28 j § löper ut. Anståndet ska upphöra om den skattskyldige begär det. En skriftlig ansökan om anstånd ska ha kommit in till senast vid utgången av det beskattningsår som följer närmast efter det beskattningsår när utdelningstillfället inträffade. Om kupongskatt har påförts i efterhand enligt 26 § ska ansökan om anstånd ha kommit in till senast vid utgången av det beskattningsår när påföringen skedde. Om påföringen har skett när mindre än återstår av beskattningsåret ska dock ansökan ha kommit in senast efter påföringen. Andra stycket gäller inte om påföringen har skett under samma beskattningsår som utdelningstillfället inträffade. När anståndet upphör ska förelägga den skattskyldige att betala kupongskatten från den dag då denne fick del av föreläggandet. Detta gäller dock inte till den del den skattskyldige beviljas ett nytt anstånd. Kupongskatt som inte betalas inom utsatt tid ska lämnas för indrivning. I dessa fall tillämpas 22 § andra–fjärde styckena. Denna lag träder i kraft . 2019/20:33 3 Ärendet och dess beredning remitterade promemorian Uppskov med kupongskatt i vissa fall (i det följande benämnd promemorian). Promemorian innehöll förslag om ett nytt system för uppskov med kupongskatt vid utdelning till en utländskt juridisk person som uppvisar underskott för det aktuella beskattningsåret. Förslaget föranleddes av EU- domstolens dom i mål C-575/17, m.fl., där domstolen uttalar att det inte är förenligt med den fria rörligheten för kapital att utdelning till bolag i en annan stat beläggs med källskatt som en motsvarande utdelning till ett bolag med hemvist i landet tas upp inom ramen för vanlig bolagsbeskattning och därmed bara beskattas om det uppkommer ett överskott. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Fi2019/00629/S1). föreslår i sitt remissvar att det i stället för vad som föreslås i promemorian bör införas ett system med anstånd för att på så sätt undvika risken för att skatteavtalen inskränker beskattningsmöjligheter. omarbetade därför förslaget och remitterade ett utkast till lagrådsremiss om anstånd med kupongskatt i vissa fall (i det följande benämnt utkastet). En sammanfattning av utkastet finns i bilaga 4. Utkastets lagförslag finns i bilaga 5. Utkastet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En sammanställning av remissyttrandena finns i lagstiftningsärendet (Fi2019/02392/S1). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Regeringen har följt Lagrådets synpunkter, som behandlas i avsnitt 5.3.2, 5.3.9 och författningskommentaren. 4Bakgrund och gällande rätt Kupongskatt är en statlig, definitiv källskatt som tas ut på utdelning på andelar i svenska aktiebolag och europabolag med säte i samt svenska värdepappersfonder och svenska specialfonder. Med utdelning avses även vissa andra betalningar, till exempel utskiftning vid bolagets likvidation. Skattskyldiga till kupongskatt är som utgångspunkt begränsat skattskyldiga andelsägare som är utdelningsberättigade. Utländska motsvarigheter till svenska värdepappersfonder och specialfonder är dock undantagna från skattskyldighet. Som huvudregel tas kupongskatt ut på utdelningen, men denna skattesats kan vara nedsatt i har ingått med annan stat. Bestämmelser om Prop. i svensk rätt och huvuddragen i lagstiftningen är fortfarande i allt väsentligt desamma. i kupongskattelagen (1970:624) och kupongskatte- förordningen (1971:49). 4.2EU-domstolens dom i Sofina-målet har meddelat dom i mål C-575/17, m.fl. som handlar om de franska reglerna om källskatt på utdelning till personer med hemvist i en annan stat. Nummer inom parentes i den följande redogörelsen avser de punkter i domen där resonemanget framgår. Den hänskjutande domstolen undrar om artiklarna 63 och 65 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) utgör ett hinder mot ett källskattesystem som det franska, där källskatt tas ut på utdelning till bolag utan hemvist i som utdelning till bolag med hemvist i är underlag för bolagsskatt. Frågan ställs särskilt med beaktande av att ett bolag med hemvist i landet bara beskattas för utdelningen det aktuella året om det uppvisar ett överskott. Det är därför möjligt att utdelningen aldrig kommer att beskattas, om bolaget upphör med sin verksamhet innan det uppvisar överskott (21–22). anser att de franska reglerna utgör en restriktion av den fria rörligheten för kapital (41). De franska reglerna kan leda till en fördel för bolag med hemvist i som uppvisar underskott, eftersom det åtminstone uppkommer en likviditetsfördel eller rent av ett undantag från beskattning om bolaget upphör med sin verksamhet. Bolag utan hemvist i beskattas emellertid och definitivt, utan hänsyn till sitt resultat (34). Den franska regeringen invänder att bolag med hemvist i beskattas med en högre skattesats än den källskatt som tas ut på utdelning till bolag utan hemvist i landet, vilket domstolen dock avfärdar som irrelevant i sammanhanget (35–39). Domstolen bedömer de två situationerna som jämförbara, dvs. skillnaden i beskattning kan inte motiveras av en objektiv skillnad mellan bolagens situationer (52–54). Den franska regeringen hävdar att en källskatt är det enda sättet för att beskatta inkomsten utan att skatteintäkterna minskar på grund av underskott som uppkommit i en annan stat och att skillnaden i behandling därför är motiverad med hänsyn till en välavvägd fördelning av beskattningsrätten mellan medlemsstaterna (55). delar inte den franska regeringens uppfattning. Domstolen pekar på att ett uppskov med beskattningen inte äventyrar skatteintäkterna i eftersom källskatten kan tas ut när bolaget utan hemvist uppvisar överskott, i likhet med vad som gäller vid beskattningen av bolag med hemvist i (59). Inte heller det förhållandet att det skulle kunna uppstå en definitiv skatteförlust om bolaget utan hemvist i upphör med sin verksamhet innan det uppvisar överskott motiverar en definitiv källskatt, eftersom detsamma gäller för bolag med hemvist i landet (63). 2019/20:33 Slutligen anför den franska regeringen att en källskatt för personer med hemvist i en annan stat är nödvändig för en effektiv skatteuppbörd. Det är ett legitimt och lämpligt medel för att säkerställa beskattning i källstaten och undanröjer den administrativa börda som annars skulle uppkomma om dessa bolag var skyldiga att deklarera sina inkomster i (65–66). Domstolen godtar inte detta resonemang. Ett uppskov med källskatten för bolag utan hemvist i landet som uppvisar underskott hindrar inte en effektiv skatteuppbörd (70). Bevisbördan för att förutsättningarna för uppskov är uppfyllda kan läggas på det bolag som vill ha uppskov med skatten (72). Vidare menar domstolen att de EU-rättsliga direktiv som finns avseende administrativt samarbete och ömsesidigt bistånd med indrivning är tillräckliga för att ska kunna begära hjälp av andra medlemsstater för att kontrollera lämnade uppgifter och driva in sin skattefordran (73–76). Den konstaterade restriktionen av den fria rörligheten för kapital kan således inte rättfärdigas. En lagstiftning som den franska, där utdelning till ett bolag med hemvist i en annan stat beläggs med källskatt medan ett bolag med hemvist i landet ska ta upp utdelningen inom ramen för den vanliga bolagsbeskattningen, och då bara beskattas det aktuella året om det uppkommer ett överskott, är inte förenlig med den fria rörligheten för kapital (79). Bedömning av innebörden av domen Regeringens bedömning: Bestämmelserna i kupongskattelagen bör kompletteras för att regleringen ska överensstämma med . Promemorians bedömning överensstämmer med utkastet. Remissinstanserna: Näringslivets skattedelegation, till vars yttrande Föreningen och ansluter sig, välkomnar initiativet att fortsätta arbetet med att anpassa svensk skatte- lagstiftning till de krav som ställs för att regelverket ska vara förenligt med () anser att det är nödvändigt att anpassa kupongskattelagen efter Sofina-målet och anser att förslaget innehåller en mekanism som i stort sett på ett korrekt sätt genomför de förändringar som krävs av domen. Utkastets bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har kommenterat utkastets Skälen för regeringens bedömning: Domen i Sofina-målet får konsekvenser även för uttag av svensk kupongskatt. för inkomstbeskattning av bolag som motsvarar de franska reglerna. Svenska bolag kan kvitta mottagen utdelning mot kostnader som upp- kommer och mot underskott , vilket innebär att den effektiva beskattningen av utdelningen skjuts upp till dess överskott Bestämmelserna i kupongskattelagen kan inte användas för att bevilja uppskov med skatten för mottagare av utdelning hemmahörande Prop. 2019/20:33 i en annan stat som uppvisar underskott eller för att mottagaren ska få anstånd med betalning av skatten i en sådan situation. Mot denna bakgrund riskerar således de svenska kupongskattereglerna, precis som de franska reglerna om källskatt, att utgöra en restriktion av den fria rörligheten för kapital enligt artikel 63 EUF-fördraget. Regeringen bedömer att det inte finns några särskilda omständigheter i det svenska systemet som skulle kunna medföra att denna restriktion kan motiveras av EU-rättsligt godtagbara skäl. Det finns därför skäl att ändra den svenska kupongskatteregleringen så att det står klart att den är förenlig med . 5.2Ett anståndssystem för kupongskatt bör införas Regeringens bedömning: Förenligheten med bör säkerställas genom att det införs ett anståndssystem för kupongskatt när den skattskyldige uppvisar ett underskott eller ett nollresultat. Promemorians bedömning överensstämmer inte med utkastet. I promemorian föreslogs en möjlighet för bolag hemmahörande i en annan stat att få uppskov med betalning av kupongskatt när de uppvisar underskott. Remissinstanserna: föreslår att det i stället bör införas ett system med anstånd för att på så sätt undvika risken för att skatteavtalen inskränker beskattningsmöjligheter. Tekniken att det är förhållandena när uppskovsbeloppet återförs, och inte när avdraget görs, som ska ligga till grund för bedömningen av vilken skattesats och vilket skatteavtal som ska tillämpas på återföringen medför att beskattningen är frikopplad från beskattningen av den ursprungliga utdelningen och de skatteavtalsmässiga begränsningar som förelåg då. Det är i stället en inkomst som, för att kunna beskattas, måste omfattas av svensk beskattningsrätt enligt gällande skatteavtal vid återföringstidpunkten. Förslaget verkar förutsätta att har rätt att beskatta denna typ av inkomst enligt gällande skatteavtal. För att undvika att riskera att tappa beskattningsrätten kan man i stället välja att fastställa skatten vid utdelningstillfället och sedan bevilja anstånd med den fastställda skatten. Utkastets bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Enligt Näringslivets skattedelegation (NSD), till vars yttrande Föreningen och ansluter sig¸ torde den ändrade principen inte innebära någon avgörande skillnad från ett företagsperspektiv annat än vid en eventuell ändring av skattesatsen, vilket innebär att förslaget inte blir helt likvärdigt med ett skatteuttag vid utdelning till svensk aktieägare i motsvarande situation. NSD bedömer det dock vara en fördel för aktieägaren att veta vilket belopp som ska erläggas när anståndet löper ut. () tillstyrker förslaget att i stället för den föreslagna uppskovsmodellen införa ett anståndsförfarande till uttag av kupongskatt vid utdelning till ett utländskt moderbolag som uppvisar underskott för det aktuella beskattningsåret. Skälen för regeringens bedömning: I föregående avsnitt gör regeringen bedömningen att kupongskatteregleringen bör ändras för att säkerställa att den är förenlig med . målet att det strider mot att ta ut källskatt på en utdelning till bolag utan hemvist i källstaten som utdelning till bolag med hemvist i källstaten är underlag för bolagsskatt och då endast under förutsättning att bolaget med hemvist i landet har uppvisat ett överskott under det aktuella beskattningsåret. Utgångspunkten för ändringen av kupongskattelagen bör därför vara att i nu aktuellt avseende så långt som möjligt behandla bolag som är skattskyldiga till kupongskatt på samma sätt som bolag som är skattskyldiga till bolagsskatt. utgångspunkten i kupongskattelagen, i likhet med vad som gäller för bolagsskatt, bör vara att skattskyldiga bolag bara ska betala kupongskatt när de går med överskott. I promemorian gjordes bedömningen att förenligheten med bör säkerställas genom att det införs en möjlighet för utländska juridiska personer hemmahörande i en annan stat att få uppskov med kupongskatt om de uppvisar underskott eller har ett nollresultat. att det i stället bör införas ett system med anstånd för att på så sätt undvika risken för att skatteavtalen inskränker beskattningsmöjligheter. Förslaget i promemorian innebär att den skattskyldige under vissa omständigheter får göra avdrag från den skattepliktiga utdelningen med ett Om uppskovsbeloppet är minst lika stort som utdelnin- gen påförs ingen kupongskatt det beskattningsåret då utdelningstillfället När uppskovsbeloppet återförs till beskattning ska den skatt- skyldige betala den kupongskatt som belöper på uppskovsbeloppet. Typiskt sett återförs uppskovsbeloppet när den skattskyldige uppvisar Det föreslagna uppskovsförfarandet innebär således att beskatt- ningen sker än när utdelningstillfället inträffar och med beaktande av de förhållanden och den lagstiftning som då gäller. Ett anståndsförfarande för kupongskatt skulle i stället innebära att kupongskatten fastställs enligt de förhållanden som råder och den skatte- sats som gäller vid utdelningstillfället och det då gällande skatteavtalet. När anståndet upphör ska kupongskatten betalas enligt det fastställda beloppet utan att man tar hänsyn till eventuella ändringar av skattesats efter utdelningstillfället eller till bestämmelser i skatteavtalen. Ett uppskovssystem kan i nu aktuellt avseende sägas ligga närmare den svenska inkomstbeskattningen jämfört med ett anståndssystem, eftersom