prop · H60335 · 2019-01-25 00:00:00 — Enligt den senaste IMF-prognosen är den förväntade årliga tillväxten i euroområdet 2019, därefter förväntas den sjunka ytterligare. Den underliggande inflationen är fortfarande låg och IMF beräknar att det dröjer tills når sitt mål om att på medellång sikt hålla inflationen under men . På medellång sikt utgör en åldrande befolkning och lägre produktivitet utmaningar som riskerar att hålla tillbaka tillväxten. Andra potentiella risker för euroområdet är enligt IMF-prognosen införande av tullar samt hur brexit-förhandlingarna avslutas. Inom finanssektorn ser IMF positivt på förbättringen av övervakningen av det europeiska banksystemet. IMF välkomnar även utvecklingen av bankunionen och att bankerna har större buffertar än tidigare och att andelen nödlidande lån minskat. IMF betonar dock vikten av att fortsätta stärka banksystemens stabilitet inför framtida kriser. IMF konstaterar även att fragmentering av olika nationella regler för banker fortsatt är ett problem. Institutionernas finansiella insatser och Genom sina finansiella insatser bidrar de internationella finansiella institutionerna till finansiell stabilitet och ekonomisk utveckling. Inriktning liksom typ av insats varierar mellan institutionerna. Exempelvis ger IMF stöd till länder med betalningsbalansproblem, medan investerings- och utvecklingsbankerna ger mer långsiktigt stöd till stater och privat sektor för att stimulera hållbar tillväxt genom lån, utställda garantier, bidrag (gåvobistånd) samt investeringar i eget kapital. Nedan i figur 3 illustreras storleken på institutionernas finansiella insatser. Som framgår av figuren har insatserna –2017 totalt sett minskat, efter en kraftig ökning i samband med den globala finanskrisen. Figur 3: Institutionernas totala finansiella insatser Anmärkning: Figuren visar institutionernas totala utbetalda lån samt i aktuella fall utställda garantier (EIB, , och Miga), bidrag (), samt investeringar i eget kapital (AIIB, EIB, , och IFC) i miljarder kronor per räkenskapsår 2015–2017. Miga i Världsbanksgruppen (VBG) tillhandahåller endast garantier. Se även bilagan till denna skrivelse för uppgifter om varje enskild institutions insatser. Valutakurser är från (valutakursförändringar har skett ). AIIB, EIB, och har räkenskapsår från –. Siffror från dessa institutioner är således från respektive kalenderår 2015–2017 (med undantag för AIIB eftersom de startade sin verksamhet 2016). IMF har räkenskapsår –. IMF-siffror avser således –. VBG har räkenskapsår –. Det innebär t.ex. att siffror gällande VBG avser –. Källa: Institutionernas respektive årsrapporter. Från till början av 2018 har IMF:s ordinarie utlåning icke-biståndssubventionerade utlåning) minskat. subventionerade utlåningen steg däremot för att sedan ligga på en relativt nivå –2018. Sammantaget har IMF:s totala utlåning ökat något under jämfört med (se figur 5 i avsnitt 5.2). Under (dvs. ) godkände IMF tre nya icke-biståndssubventionerade Skr. 2018/19:35 låneprogram för , och , samt en ökning av ett pågående låneprogram till ett värde av . Nästan hela denna summa utgjordes av program (), vilket är ett s.k. förebyggande IMF-program. Dessa kan liknas vid ett löfte från IMF om att låntagaren kan utnyttja lånet om betalningsbalansproblem skulle uppstå. Totalt pågick 36 låneprogram (inklusive biståndssubventionerade lån). Bland de nya IMF-programmen 2018 har stödet till särskilt uppmärksammats. förfrågan om stöd från IMF föranleddes av svaga offentliga finanser med stora offentliga lån i utländsk valuta (främst US-dollar), som förvärrades av att den argentinska peson kraftigt minskade i värde. program omfattas av kring s.k. exceptional access. Regelverket innebär bl.a. högre krav på tillgång till extern finansiering (t.ex. internationella finansmarknader) för att säkerställa att IMF får tillbaka de utlånade medlen. Programmet godkändes av styrelsen och höjdes och blir därmed det historiskt största IMF-programmet, förutsatt att det betalas ut till fullo. utbetalda lån till framgår nedan av figur 4. beslutade Världsbanksgruppen också om stöd till på totalt . Stödet utgörs av ett program för att främja inkluderande tillväxt samt av ett projekt som syftar till att förbättra sociala skyddsnät för barn och unga. Av figur 4 framgår vilka IMF:s största exponeringar är (data från ). Figur 4: IMF:s fem största låntagare Anmärkning: Valutakurs från . Källa: IMF. I samband med den globala finanskrisen ökade Världsbanksgruppens Insatserna har minskat, men ligger fortsatt över den nivå som uppnåddes innan finanskrisen. utbetalda lånen för till , vilket kan jämföras med en genomsnittlig nivå på uppgick utlåningen till . i förhållande före krisen ökat sina insatser markant. utbetalningarna för IFC uppgick till under Dessa utbetalningar, som består av subventionerade lån och bistånd till de fattigaste länderna, har också ökat kontinuerligt de Efter att Agenda 2030, Action Agenda och antogs 2015 har Världsbanksgruppen uttalat att institutionen behöver öka sina insatser ytterligare. Världsbanksgruppen har bl.a. en central roll i att bistå länder med finansiering, sprida tekniskt kunnande, tillhandahålla pålitliga data och implementera reformer för att uppfylla de globala hållbarhetsmålen i Agenda . till volym är EIB den största institutionen. har minskat marginellt 2016 och 2017, men ligger fortsatt på ca 600 miljarder kronor (se figur 3). Minskningen beror framförallt på att banken tar höjd för att insatserna måste minska något när lämnar institutionen i samband med brexit. bankens låneportfölj har ökat i och med att EIB har tillgång till en EU-budgetgaranti via garantiinstrumentet fonden för strategiska investeringar (EFSI). Användandet av EFSI syftar till att öka bankens möjlighet att investera i högriskprojekt som bidrar till ett starkare innovations- och investeringsklimat i EU. Geografiskt har EIB:s lån och investeringar fördelats relativt med av verksamheten inom EU och av verksamheten Bankens insatser i har ökat och låg på 2016 och 2017. AIIB grundades formellt och utlåningen startade Under sitt första år godkände banken lån till nio projekt. beslutade lånen uppgick till . var energi, transport och vatten/sektorer. hade antalet godkända projekt ökat till totalt 23. summan för godkända projekt vid årets utgång var ca och de totala utestående insatserna uppgick till . Många av AIIB:s projekt är samfinansierade med andra institutioner. 2017 gällde det av projekten, som finansierades tillsammans med Asiatiska , Världsbanksgruppen, EIB har AIIB fortsatt att öka sina insatser och runt nådde AIIB i utbetalda lån och investeringar i eget kapital. Sedan AIIB startade sin verksamhet har 13 länder fått sina finansieringsansökningar godkända av banken. länder ligger i . Den största andelen av bankens beslutade projekt finns i , , och . den största andelen av de beslutade projekten och omfattar , följt av transportsektorn på . insatser har ökat jämfört med föregående redovisningsperiod. Insatserna till länderna i södra och östra och har ökat kraftigt, medan bl.a. , och inte har ökat i samma takt. verksamhetsland och beslutade också att starta verksamhet i . godkände NIB lån för , vilket är den största volymen någonsin för ett enskilt år. Samma sak gäller för beloppet för utbetalda lån, som var . godkände NIB lån för Utbetalda lån 2017 var . 2018/19:35 Utlåningen till stod för av bankens utlåning . 2016 började NIB köpa gröna obligationer utfärdade av företag och kommuner i medlemsländerna och avsatte för detta syfte. ägde NIB gröna obligationer till ett värde av . lade banken fokus på sin strategi att öka utlåningen till , med resultatet att lånen till ökade från 2016 till 2017. Utlåningen till icke medlemsländer fortsatte att minska 2016 och 2017, vilket följer en tidigare trend. var utlåningen till icke-medlemsländer av bankens totala utlåning. Exempel på länder som fått stöd av flera av institutionerna är och . Europeiska stabilitetsmekanismens (ESM) stödprogram till avslutades . Kopplat till ESM-program fanns även ett lånearrangemang från IMF. Finansieringen från IMF:s lånearrangemanget skulle aktiveras först när IMF fått försäkran om ytterligare skuldlättnader för från de europeiska institutionerna. När ESM-programmet avslutades hade ingen IMF-finansiering aktiverats. Under IMF:s tidigare stödprogram till utbetalades –2014 lån motsvarande ca . Fortsatt utestående lån från IMF till framgår ovan av figur 4. Framöver kommer IMF att övervaka utvecklingen för landets ekonomi och ekonomiska politik, genom s.k. post-program monitoring. Världsbanksgruppen har varit verksam i , dels genom stöd till uppbyggande av sociala trygghetssystem för de allra fattigaste, dels genom reformer för förbättrat näringslivsklimat och för stöd till privata sektorn. uppgick stödet från Världsbanksgruppen (IFC) till . investerade IFC för att förbättra flygplatser i landet. EIB finansierar projekt i inom ramarna för den ordinarie verksamheten. uppgick EIB-gruppens totala insatser i till . Majoriteten av finansieringen syftar till att främja små och medelstora företag men banken stödjer även infrastruktur, miljö och humankapitalsatsningar i landet. Även om i normala fall inte är ett verksamhetsland för fattades 2015 ett beslut att tillåta tillfällig utlåningsverksamhet i landet. Verksamheten har förlängts till 2025 och fokuserar på projekt i den privata sektorn, reformering av banksektorn samt stöd till privatisering. Verksamheten har bidragit till finansiell stabilitet genom ökad likviditet för den privata sektorn i ett läge där de grekiska bankerna har behövt vara återhållsamma i sin utlåning. investerade ca i . Vad gäller godkände IMF 2015 ett stödprogram motsvarande , som svar på den djupa recession som drabbade landet 2014 och 2015. Krisen återspeglade visserligen landets makroekonomiska och strukturella svagheter men utlöstes av den ryska aggressionen i östra del och den olagliga annekteringen av . Trots att den ekonomiska situationen därefter har förbättrats kvarstår ett antal externa sårbarheter, bl.a. en otillräcklig valutareserv, stort råvaruberoende och fortsatt hög utlandsskuld. Den ukrainska regeringen har genomfört en rad viktiga reformer bl.a. för att stärka de offentliga finanserna och banksektorn, men på grund av otillräckliga framsteg vad gäller privatisering och korruptionsbekämpning har inte hela programfinansieringen kunnat betalas ut enligt plan. ersattes det fyraåriga med ett nytt program motsvarande som ska löpa . Det nya programmet bygger på det föregående och fokuserar på att bibehålla den makroekonomiska stabiliteten i landet och stärka förutsättningarna för strukturreformer. har Världsbanksgruppen en ny landstrategi för som syftar till att hjälpa landet att uppnå en långvarig ekonomisk återhämtning som gynnar hela befolkningen. Världsbanksgruppen har investerat i projekt för att förbättra offentliga tjänster, stödja reformprogram och främja den privata sektorn. Finansieringen från har avtagit . uppgick finansiering i till . uppgick den totala finansieringen från och till 2miljarder kronor. IFC har –2018 gjort tio investeringar i framförallt lant- och skogsbruksprojekt i . Vid slutet av 2017 hade EIB beviljat insatser på ca till varav ca betalats ut. av insatserna genomförsmed stöd av EU- budgetgarantier medan resterande insatser görs på EIB:s egen risk. insatser i uppgick till ca trots fortsatt stora utmaningar. Banken fokuserar på investeringar som främjar reformer inom finanssektorn, energisektorn samt stöd till företag, inklusive ett förbättrat affärsklimat. På grund av EU:s ekonomiska sanktioner mot efter den olagliga annekteringen av godkänner varken , EIB eller NIB nya investeringar i eller i ryska offentliga dotterbolag utanför landet. har historiskt haft mycket stora insatser i men sedan sanktionerna antogs har och blivit största verksamhetsländer i termer av insatsvolym. Utlåning och initiativ gällande migration Migration har påverkat institutionernas finansiella insatser . IMF:s arbete inom migrationsområdet är fokuserat på analysarbete av migrationens makroekonomiska konsekvenser och att bidra till att stärka länders förmåga att hantera migration. antog IMF en genomförandeplan för att stärka sitt arbete gentemot bräckliga stater och länder i konfliktsituationer, något som kan vara orsaker till migration. I World Economic Outlook lyfte IMF även fram att migration kan bidra till att dämpa effekter av åldrande befolkningar i mottagande länder, som mottagande av migranter kan utgöra en utmaning. Världsbanksgruppen avsatte i samband med den senaste påfyllnaden av kapital till 2017 reserverade medel på för stöd till låginkomstländer som mottagit många flyktingar. När de reserverade Skr. 2018/19:35 medlen lanserades var åtta länder i , , och berättigade till finansiering. bedömdes även vara berättigat för stöd från de reserverade medlen. lanserade Världsbanksgruppen också en annan finansieringsfacilitet för medelinkomstländer som tagit emot många flyktingar, Global Concessional Financing Facility. Finansiering från faciliteten ges till projekt som stöttar såväl flyktingbefolkningen som värdsamhällen, och inriktas bl.a. på att förbättra infrastruktur och offentliga tjänster i värdländerna. är ett av nio länder samt EU som bidragit med finansiering. EIB har via programmet Economic Resilience Initiative ökat sina insatser på migrationsområdet med . Programmet genomförs i samarbete med Europeiska kommissionen och andra givare, än så länge framförallt från EU:s medlemsstater, och syftar till att stärka ekonomisk motståndskraft genom att möta utmaningar som uppstår på grund av migration. Investeringar sker framförallt i infrastruktursektorn, för att utveckla privat sektor och för att främja tillväxt och jobbskapande. Inom ramarna för initiativet har EIB ökat sina investeringar i södra grannskapet och på . Även verkar i länder som mottagit många flyktingar och migranter. Banken avser att finansiera projekt för –2019. Medel kommer från vinstavsättning och bistånd från givarländer. har projekt för finansierats. fokuserar på att dels stärka infrastruktur, såsom vatten, avlopp och avfallshantering, dels främja sysselsättning genom stöd till mikro-, små och medelstora företag samt stöd till förbättrad yrkesutbildning. Banken har koncentrerat sina insatser till och och kommer även att påbörja arbete i nya verksamhetslandet . Banken följer även behovsutvecklingen i de andra verksamhetsländerna i och på . IMF:s resurser uppgår till . Resurserna utgörs av permanenta och temporära resurser. De permanenta resurserna består av de s.k. kvotresurserna och de temporära resurserna består av bilaterala lån från vissa medlemsländer samt de s.k. NAB-lånen (se bilagan). IMF:s temporära resurser utgör något mer än hälften av fondens totala resurser (NAB-lånens storlek är och de bilaterala lånen uppgår till ). Diskussioner om IMF:s resursnivå har främst präglats av den pågående kvotöversynen, se avsnitt 7. De bilaterala lånen löper ut , med möjlig förläning till slutet av 2020, och om de inte förnyas riskerar IMF:s resurser att minska med ungefär en tredjedel. NAB-lånen löper ut . IMF:s utlåningskapacitet är lägre än de totala resurserna. Detta beror på att NAB och de bilaterala lånen aktiveras först när IMF:s kvotresurser faller under en viss nivå samt att en del av resurserna sätts av till en säkerhetsbuffert och att vissa länders kvotresurser inte används för utlåning. 2018/19:35 och den kvarvarande utlåningskapaciteten var . Med kvarvarande utlånings– kapacitet avses utlåningskapaciteten för , vilket i IMF betecknas Forward (FCC). FCC utgör summan av inte utlånade kvotresurser, temporära resurser samt planerade återbetalningar, minus planerade utbetalningar och säkerhetsbufferten. Som framgår nedan av figur 5 har IMF utrymme för ytterligare utlåning. Figur 5: IMF:s totala utestående lån samt kvarvarande utlåningskapacitet i miljarder kronor (Forward , FCC). Kvarvarande utlåningskapacitet (FCC) Anmärkning: Valutakurs från . Data gäller årssiffror. Världsbanksgruppens resurser har kraftigt förstärkts . beslutades om den artonde kapitalpåfyllnaden för som gäller för perioden –2020. Påfyllnaden blev rekordstor och uppgick Detta är en ökning från den Det svenska bidraget finansieras av bistånds- ramen och uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med föregående treårsperiod. Den svenska andelen i uppgår till och är fondens sjunde största givare. beslutades också om en kapitalhöjning för på drygt utlåningskapacitet regleras av en lägstanivå för kvoten mellan summan av inbetalt kapital och vinstmedel och utestående lån (s.k. kapitaltäckningsgrad). Den får inte understiga I samband med diskussioner om en kapitalhöjning i aviserade banken att 20-procentsgränsen skulle nås under räkenskapsåret 2019 om en kapitalhöjning inte kom till stånd. I och med att kapitalhöjningen beslutades har åtagit sig att inte hamna i riskzonen för att nå 20-procentsgränsen, bl.a. genom att införa ett nytt ramverk för finansiell hållbarhet. utestående insatser får inte överstiga av bankens inbetalda kapital, reserver och överskott. Det har ännu inte fattats något beslut om en kapitalhöjning i IFC men ett förslag om en kapitalhöjning på i inbetalt kapital är föremål för en guvernörsomröstning som avslutas . IFC:s insatser regleras av ett internt riskjusterat mått på kapitaltäckningsgrad som inte får understiga . Under uppgick måttet till , men fram till hade måttet sjunkit till . Den kraftiga minskningen beror bl.a. på ökade vinstöverföringar till , negativ avkastning på kapital samt på ojämnare kapitalflöden till följd av att risken i verksamheten har ökat. I samband med de nu pågående diskussionerna om en kapitalhöjning i IFC har institutionen aviserat att en kapitalhöjning är nödvändig för att inte den riskjusterade kapitaltäckningsgraden ska sjunka med nuvarande verksamhetsportfölj, vilket bl.a. skulle leda till att institutionen behöver minska sina insatser och inte kan uppfylla sina åtaganden om att öka sina investeringar i de fattigaste länderna. IFC:s utestående skuld och totala åtaganden får inte överstiga av institutionens kapital. Den svenska andelen av kapitalhöjningen i och finansieras av biståndsramen. godkände medverkan i kapitalhöjningen i och i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2017/18:99). Motiven till kapitalhöjningen är att och behöver ytterligare kapital för att kunna genomföra sina åtaganden i förhållande till Agenda 2030 utan att behöva minska sina insatser. Världsbanksgruppen har en central roll i att öka finansieringen för att genomföra Agenda 2030, både genom att mobilisera resurser från den privata sektorn och genom att implementera innovativa finansieringsinstrument. Kapitalhöjningen i åtföljs av ett antal interna besparingsåtgärder och ett paket med policyåtgärder inom bl.a. klimat och jämställdhet. Detta gäller även IFC om förslaget till kapitalhöjning röstas igenom. Kapitalhöjningen i kommer också åtföljas av ett finansiellt hållbarhetsramverk samt en buffert för utlåning i krissituationer. genomfördes en halvtidsöversyn av den senaste kapitalpåfyllnaden i i syfte att följa upp och dra lärdomar av genomförandet av det arbetsprogram som styr IDA:s verksamhet . Centrala frågor som behandlades var om villkoren ska förändras för de reserverade medel som finns i den senaste kapitalpåfyllnaden i och om resurserna ska omfördelas. De reserverade medlen är exempelvis öronmärkta för stöd till den privata sektorn eller till kris- och katastrofrespons. Vidare diskuterades förändrade villkor för IDA-länder som uppnår en sådan utvecklingsnivå att de övergår till samt de tematiska prioriteringarna sviktande och konfliktdrabbade stater, jämställdhet, klimat, inkluderande sysselsättning och god samhällsstyrning. gav guvernörsstyrelsen också tillåtelse till Miga att dubblera sina garantier i syfte att stärka Världsbanksgruppens engagemang i den privata sektorn. När lämnar EU lämnar de också EIB vars medlemmar begränsas till EU-länder. I enlighet med bankens stadgar får EIB:s insatser inte överstiga av grundkapitalet (summan av EU-ländernas inbetalda kapital, garantikapital och bankens reserver). I och med utträde ur EU försvinner alltså den brittiska ägarandelen i EIB på , bestående av i inbetalt kapital och i garantikapital. Vid utgången av 2017 hade EIB insatser på av grundkapitalet. Den siffran ökar till 237,7 procent efter utträdet om det brittiska kapitalet inte ersätts av kvarvarande Vid den nivån vidtas åtgärder och banken måste kraftigt minska sina insatser. För att banken ska kunna upprätthålla nuvarande volym på insatserna utan att bryta mot sina kapitaltäckningskrav eller riskera sämre kreditvärdighet förväntas en kapitalhöjning genomföras inbetalda kapital förväntas ersättas med kapital från bankens egna reserver medan landets garantikapital förväntas ersättas av ökade garantiåtaganden från de kvarvarande medlemsstaterna. länder, som är underrepresenterade i förhållande till sin ekonomiska storlek, förväntas även bidra med ytterligare kapital vilket skulle göra att EIB:s insatskapacitet ökar något. Beslut om detta väntas . I samband med kapitalhöjningen har EIB även åtagit sig att ta fram ett särskilt ramverk för att säkra att insatsernas volym är långsiktigt finansiellt AIIB håller på att bygga upp sitt kapital och nya medlemmar är ålagda att betala in sitt kapital , respektive för länder som av banken bedöms vara mindre utvecklade. När dessa åtaganden är uppfyllda kommer AIIB:s garantikapital att uppgå till 897 miljarder kronor, varav är inbetalt kapital. inte överstiga av garantikapitalet, reserver och innehållna Enligt bankens stadgar ska styrelsen se över kapitalsituationen I samband med beslut om medlemskap i (prop. 2015/16:99, bet. 2015/16:FiU21, rskr. 2015/16:310) beslutades också att –2020 ska tillföra AIIB kapital på högst , genom fem lika stora årliga Utöver det inbetalda kapitalet ställde ut statliga garantier till AIIB som uppgår till högst . DAC beslutade att till beteckna kapitalinsatser i AIIB som bistånd. Detta innebär att motsvarande del av kapitaltillskott till AIIB nu ingår i biståndsramen. bedömts som finansiellt stabilt av ratinginstitut. totala kapital uppgår till 305 miljarder kronor, varav utgör inbetalat kapital. När det gäller bankens förhållande mellan utestående insatser och tillgängliga resurser är bankens kapitaltäckningsprincip att endast använda sig av tillgängligt riskkapital, inklusive inbetalt kapital och reserver, för var förhållandet mellan kapitaltäckningskrav och tillgängligt kapital (2016 var det ) jämfört med en maxgräns för detta förhållande på . Med anledning av att bedömer att institutionen har outnyttjade resurser påbörjades en strategiöversyn inom . Översynen fokuserar på hur banken kan stärka sitt arbete i den nuvarande regionen. Banken kommer att presentera en slutlig rapport vid sitt årsmöte . NIB:s totala ägarkapital är , varav 4,3 miljarder kronor är inbetalt kapital. NIB närmar sig sitt utlåningstak, som motsvarar av grundkapitalet och ackumulerade reserver. utlåningen i förhållande till utlåningstaket. inlett en diskussion om att göra utlåningsbegränsningen riskbaserad. är en förändring som skulle kräva stadgeändringar och godkännande i Skr. 2018/19:35 respektive medlemslands parlament. utlåning, inklusive investeringar i gröna obligationer, ca . beslutade om justeringar gällande respektive medlemslands inbetalda kapital och garantiåtagande gentemot NIB. Syftet var att justera den diskrepans som uppstått mellan medlemsstaternas andel av inbetalt kapital och andel av garantikapital, samt att klargöra vilken kapitalbas som ska utgöra grunden för vinstutdelning. För del innebar justeringen att det inbetalda kapitalet minskade något, medan garantikapitalet ökade med motsvarande summa. De särskilda garantierna för långivning till icke-medlemsländer, projektinvesteringslån och miljöinvesteringslån, justerades också något. Sammantaget innebar justeringen att garantiåtagande till NIB sjönk. NIB gjorde en engångsåterbetalning till på .