prop · H603130 · 2019-05-29 00:00:00 — Sjunde AP- fondens avkastning har överträffat premiepensionsindex avkastning, trots att fondens förvaltning –styrdes av bestämmelser som angav att risken skulle vara lägre än för genomsnittet av de privata fonderna (vilket, allt annat lika, begränsar möjligheterna till högre avkastning). Fonden har bedrivit ett utvecklingsarbete för att inom ramen för sitt regelverk diversifiera portföljen genom att göra fonden mindre beroende av exponeringar mot stora och medelstora bolag (genom bl.a. minskad hävstång) till förmån för exponeringar mot småbolag, tillväxtmarknader, riskpremier och Skr. 2018/19:130 alternativa strategier. Sjunde AP-fondens aktiva förvaltning, jämfört med valda index, uppnådde de mål som styrelsen har satt för denna förvaltning. Sjunde AP-fonden arbetar med påverkan på hållbarhetsområdet genom olika åtgärder, t.ex. röstning, dialog och svartlistning. har aktiva gröna mandat som bidrar till lösningen av klimatproblemen genomförts med investerat kapital som frigjorts från bolag som svartlistats till följd av att de aktivt motarbetar . Fonden påbörjade även ett nytt tema inriktat på mänskliga rättigheter. Regeringen ser positivt på fondens arbete inom hållbarhetsområdet. Sjunde AP-fonden förvaltade vid utgången av 2018 ca (av medlen i premiepensionssystemet) för ungefär 4,2 miljoner pensionssparare. Av beloppet uppgick AP7 Aktiefond till och AP7 Räntefond till . har Sjunde AP-fondens andel av det totala premiepensions- systemet ökat med totalt . Målet för AP7 Såfa är att avkastningen ska vara minst lika bra som den genomsnittliga avkastningen för de privata fonderna på . Sedan införandet av en ny förvaltnings- modell uppgår avkastningen i AP7 Såfa till , jämfört med de privata fondernas avkastning om (se tabell 5.11). Avkastningen i det statliga förvalsalternativet var därmed nästan dubbelt så hög jämfört med de privata alternativen . var avkastningen negativ -2,, vilket ändå är högre än de privata alternativen vars avkastning uppgick till -2,. Tabell 5.11 Utveckling för Sjunde AP-fondens nya förvaltningsmodell –2018 och 2001–2018 (procent) AP7 (PSF och SÅFA)1 -2,75 -2,93 Not 1: Utgörs av PSF (Premiesparfonden) januari 2001−maj 2010 och SÅFA maj 2010−december 2018. Not 2: I SEK men inte valutasäkrad. Genomsnittlig avkastning för fonderna i premiepensionssystemet (exklusive AP7:s produkter). Not 3: Geometriskt snitt av den årliga avkastningen − . Not 4: Genomsnittlig avkastning för premiepensionsindex justerat för avgift och rabatt. Källa: bilaga 9 (grunddata från och Årsredovisning) Sjunde AP-fonden använder, i hög grad, indexbaserade strategier, men förvaltar även del av kapitalet aktivt (av aktiefonden och av räntefonden ). Sjunde AP-fonden har utvecklat sin förvaltningsmodell och presenterade fonden en ny strategisk portfölj som ska genomföras stegvis fram . aktiva avkastningen efter kostnader var positiv för AP7 Aktiefond 2018 och –2018 med 40 respektive 24 baspunkter, vilket överstiger styrelsens mål om 20 baspunkter . är att avkastningen ska motsvara avkastningen för fondens jämförelse- index. Den aktiva avkastningen för AP7 Räntefond var negativ och –2018 med -1 respektive -2 baspunkter. AP7 Aktiefond har en global inriktning med normvärde på globala aktier, en hävstång som innebär en strategisk inriktning på global aktiemarknadsexponering och aktiv förvaltning på utvalda marknader med fokus på kort till medellång sikt. Av aktiefonden förvaltas externt. Vid slut uppgick det förvaltade kapitalet till (396,året innan). Fondens totalavkastning uppgick till -3,(17,året innan). Målet för AP7 Aktiefond är att vid den valda risknivån uppnå en lång- siktigt hög avkastning som överträffar avkastningen för jämförelseindex. Fonden förvaltas aktivt med tydlig hållbarhetsprofil och har följande strategi: ∙Placering av tillgångar i globala aktier med bred geografisk och branschmässig spridning, och aktierelaterade derivatinstrument som höjer risk och förväntad avkastning – globalportfölj. ∙Ökad riskspridning genom att vikta om och addera fler tillgångsslag och investeringsstrategier – diversifiering. ∙Anpassning av fondens risknivå och riskinnehåll med hjälp av en systematisk riskhantering – riskramverk. har ett utvecklingsarbete bedrivits för att göra fonden mindre beroende av exponeringar mot stora och medelstora bolag till förmån för exponeringar mot småbolag, tillväxtmarknader, riskpremier och alternativa strategier. Basportföljen består av globala aktier (svenska aktier ingår i globala aktier) och riskkapitalinvesteringar. Basportföljen förvaltas i huvudsak passivt genom externa förvaltare. Tillgångsslaget riskkapitalplaceringar omfattar indirekta placeringar i onoterade företag genom olika fondkonstruktioner. Tillämpning av hävstång i förvaltningen gör att placeringsutrymmet är större än fondkapitalet. Fram var hävstångens normalnivå , men den har därefter justerats ned i flera steg för att 2018 uppgå till . Fondens faktiska hävstångsnivå sänktes 2015 till och uppgick vid utgången av . Tabell 5.12 Avkastning efter kostnader AP7 Aktiefond (procent ) -3,0 -3,3 -0,3 Källa: Sjunde AP-fondens årsredovisning Totalavkastningen för AP7 Aktiefond var -3,, vilket var bättre än jämförelseindex (tabell 5.12). negativa utvecklingen förklaras av nedgången på den globala Skr. 2018/19:130 aktiemarknaden. Det förvaltade kapitalet i uppgick till vid slut (34,året innan). uppgick avkastningen till -0,, vilket också var vad jämförelse- index uppgick till (tabell 5.13). För AP7 Räntefond har Sjunde fastställt målet att fondens avkastning minst ska motsvara avkastningen för jämförelseindex, ränteindex HMT74 (indexet utgörs av svenska stats- obligationer och säkerställda obligationer med en genomsnittlig duration av ). Utifrån målet har Sjunde beslutat om räntefondens strategiska inriktning. Strategin är att placera fondens tillgångar i svenska ränterelaterade finansiella instrument med låg kreditrisk så att den genomsnittliga räntebindningstiden normalt är . Placeringarna görs genom intern förvaltning och har huvud- sakligen placerats passivt mot fondens jämförelseindex. Detta innebär att placeringarna vid slut i huvudsak utgjordes av svenska stats- obligationer och svenska säkerställda obligationer. Den modifierade durationen i portföljen var vid utgången av 2018. Tabell 5.13 Avkastning efter kostnader AP7 Räntefond (procent ) -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 Källa: Sjunde AP-fondens årsredovisning uppgick Sjunde AP-fondens intäkter av rörelsen till (396,året innan). Intäkterna kommer från de avgifter som spararna betalar för att Sjunde AP-fonden förvaltar deras premiepension. De ökade intäkterna beror på att det förvaltade kapitalet har ökat . Kostnaderna, inklusive räntenetto, uppgick till (191,året innan). Resultatet för myndigheten blev således (204,året innan). Det balanserade resultatet vid slut var (335,året innan). Förvaltningsavgifterna för AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond uppgick till respektive av förvaltat kapital (0,11 respektive året innan). Detta kan jämföras med att den genomsnittliga förvaltningsavgiften för de 783 fonder som ingick i premiepensions- systemet vid slut var (0,före rabatter). Förvaltningsavgifterna för AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond har sänkts i flera steg –2018. Fondens bedömning är att avgifterna kommer att kunna fortsätta sänkas, men att detta kommer att ske i en något lägre takt . sänktes förvalt- ningsavgiften för AP7 Aktiefond från . I Sjunde AP-fonden förekommer ingen rörlig ersättning till anställda. Antalet tillsvidareanställda ökade med sju personer och vid utgången av 2018 var de 34 personer, varav 16 kvinnor. Ägarstyrningsarbetet hos Sjunde AP-fonden präglas av perspektivet som universell ägare. Fonden investerar i hela den globala aktiemarknaden och bidrar som en aktiv ägare till lösningar på systemkritiska håll- barhetsproblem, snarare än att undvika dem. Med utgångspunkt i den normbaserade värdegrunden bedriver fonden påverkan genom röstning, bolagsdialog, svartlistning och domstolsprocesser. Sjunde AP-fonden har fortsatt sitt arbete med hållbarhetsfrågor. har aktiva gröna mandat som bidrar till lösningen av klimatproblemen genomförts med investerat kapital som frigjorts från bolag som svartlistats till följd av att de aktivt motarbetar . Sjunde AP-fonden har tillsammans med Church of drivit att de 55 bolag med störst utsläpp av växthusgaser i transparent ska redovisa sin klimatlobbying och visa att den inte står i konflikt med . avslutade fonden temat färskvatten som inleddes och vars syfte var att utreda hur Sjunde AP-fonden i sin ägarstyrning och sina investeringar kan bidra till FN:s sjätte hållbarhetsmål om rent vatten och sanitet (SDG 6). Temat resulterade i att fonden har varit aktivt pådrivande mot 20 utvalda bolag i portföljen att bättre hantera sina vattenrisker. Fonden påbörjade även ett nytt tema inriktat på mänskliga rättigheter. Sjunde AP-fonden arbetar utifrån principen om tre försvarslinjer, vilket innebär att verksamhetens risker ägs och kontrolleras av verksamheten själv, och att det riskarbete som utförs i verksamheten följs upp av fondens oberoende funktioner för risk och regelefterlevnad. Verksamheten ansvarar för de risker som är förknippade med den verksamhet som bedrivs, inklusive risker som uppstår i förhållande till externa samarbetspartners och utkontrakterad verksamhet. Identifierade risker kontrolleras, följs upp och rapporteras i enlighet med fastställd rapporteringsstruktur. För beredning av frågor som rör risker i verk- samheten finns en särskild riskhanteringskommitté som består av regelverksansvarig, riskansvarig, ansvarig middle office och chefen för administrationen. I riskhanteringskommittén behandlas frågor kopplade till riskhanteringen och utvecklingen av Sjunde AP-fondens riskramverk samt beredning av riskfrågor för ledningsgruppen, revisionsutskottet och styrelsen. Fondens internrevisorer rapporterar till styrelsen. Styrelsens revisions- utskott följer löpande upp att fonden vidtar åtgärder med anledning av iakttagelser från intern- och externrevisorer. Funktionerna för risk, regelefterlevnad och internrevision arbetar riskbaserat och tar fram förslag till kontrollplan för verksamheten, baserat på riskanalys. Kontrollplanerna fastställs av fondens styrelse. Vid utgången av 2018 var Skr. 2018/19:130 två personer anställda inom funktionerna risk och regelefterlevnad. året har fondens riskkartläggningsprocess utvecklats och incident- rapporteringen stärkts. Sammanfattning: trädde nya placeringsregler för Första–i kraft. De nya placeringsreglerna innebär att fondernas diversifieringsmöjligheter har ökat som det har införts ett krav på hållbarhet i förvaltningen. remitterade en promemoria med förslag på ytterligare ändringar av placeringsreglerna i syfte att öka kostnadseffektiviteten, avkastningsmöjligheterna och långsiktigheten när det gäller placeringar i illikvida tillgångar. lagändringarna ska träda i kraft . Första–Fjärde AP-fonderna har styrts av samma regelverk sedan De finansiella marknaderna har utvecklats väsentligt och utbudet av investeringsmöjligheter har ökat kraftigt både på grund av den tekniska utvecklingen och till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar. trädde nya placeringsregler för Första–Fjärde AP- fonderna i kraft som syftar till att underlätta för fonderna att uppnå det övergripande målet för placeringsverksamheten genom att öka fondernas tydliggörs kravet på hållbarhet i förvaltningen av buffertkapitalet. Förändringarna innebär i huvudsak att kravet på en minsta andel räntebärande värdepapper med låg kredit- och likviditetsrisk sänktes från , att begränsningen av innehav i onoterade värdepapper togs bort och ersattes av en högsta andel illikvida tillgångar och att kravet på att överlämna en andel av tillgångarna på minst av marknadsvärdet till extern förvaltning togs bort. Det infördes även ett nytt mål för placeringsverksamheten som innebär att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Vid förvaltningen ska särskild vikt fästas vid hur en hållbar utveckling kan främjas utan att det görs avkall på det övergripande målet för placeringsverksamheten. Första–Fjärde AP- fonderna ska ta fram strategier för hur målen för placeringsverksamheten ska uppnås och fonderna ska samverka när det gäller det nya målet att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt. Pensionsgruppen har även tagit ställning för att vissa ytterligare ändringar av placeringsreglerna för Första–Fjärde AP-fonderna skulle utredas (prop. 2017/18:271 s.11). Det gäller frågorna om Första-Fjärde AP-fonderna ska kunna göra direktinvesteringar i onoterade infrastrukturföretag, göra saminvesteringar i onoterade aktier, göra investeringar i illikvida krediter, behålla ett innehav som överstiger 2018/19:130 av rösterna vid notering av företag som fonderna har investerat i före noteringen och lämna lån till företag som fonderna har investerat i. remitterade promemorian Vissa ytterligare ändringar av placeringsreglerna för Första–Fjärde AP-fonderna (Fi2019/01595/FPM). I promemorian föreslås att det ska tydliggöras att Första–Fjärde AP-fonderna får göra saminvesteringar i onoterade företag genom onoterade riskkapitalföretag och att AP-fonderna inte får ta på sig det operativa företagsledningsansvaret i dessa riskkapitalföretag. Det föreslås också att Första–Fjärde AP-fonderna ska få behålla ett innehav av aktier eller andra andelar som överstiger av röstetalet för samtliga aktier eller andra andelar i företaget vid notering av fastighetsbolag eller riskkapitalföretag som en AP-fond innehar aktier eller andra andelar i före noteringen. Innehav i noterade fastighetsbolag ska dock inte få utökas så länge innehavet överstiger det som gäller enligt begränsningsregeln. Vid innehav i noterade riskkapitalföretag ska den del av innehavet som överstiger begränsningen avvecklas så snart det är lämpligt med hänsyn till marknadsförhållandena. Den delen ska dock avvecklas senast när det kan göras utan förlust för fonden. Det föreslås även att Första–Fjärde AP-fonderna ska få göra indirekta investeringar i obligationer och andra fordringsrätter som inte är utgivna för allmän omsättning genom placeringar i fonder och få ge lån till fastighetsbolag och onoterade riskkapitalföretag som de innehar aktier eller andra andelar i. Syftet med förslagen är att öka kostnadseffektiviteten, avkastningsmöjligheterna och långsiktigheten när det gäller placeringar i illikvida tillgångar, men även att ge Första–Fjärde AP-fonderna liknande förutsättningar som andra jämförbara institutionella investerare. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringens bedömning: Hållbarhet är en väsentlig aspekt av AP- Det finns en förväntan på att AP-fonderna, som statliga myndigheter och förvaltare av statliga pensionsmedel, aktivt arbetar med att integrera olika hållbarhetsaspekter i förvaltningen. Integreringen av hållbarhetsaspekter i förvaltningen bidrar både till den långsiktiga avkastningen och till en god riskhantering. hållbarhetsarbete är även viktigt för att upprätthålla allmänhetens förtroende för AP-fonderna och pensionssystemet. Regeringen ser positivt på det arbete som AP-fonderna och det gemensamma bedriver för att integrera hållbarhetsfrågor i förvaltningen och att detta arbete nu intensifieras i och med att det från och med ställs högre krav i lag på Första–Fjärde AP- fonderna att agera föredömligt utifrån ett hållbarhetsperspektiv. Skälen för regeringens bedömning: Att beakta miljöaspekter, sociala aspekter och bolagsstyrningsaspekter är en viktig del av en modern förvaltningsstrategi i syfte att uppnå en långsiktigt hög avkastning och god Det finns en förväntan på att AP-fonderna, som statliga myndigheter och förvaltare av statliga pensionsmedel, aktivt arbetar med att integrera olika hållbarhetsaspekter i förvaltningen. Detta är av stor betydelse för allmänhetens förtroende för AP-fonderna och pensions- systemet. Första–Fjärde AP-fonderna samarbetar inom det gemensamma vars syfte är att utifrån fondernas uppdrag och gemensamma värdegrund åstadkomma förbättringar på miljö- och etikområdet. Det löpande arbetet omfattar förebyggande och reaktiva dialoger med utländska bolag, ca 300 dialoger 2018, branschprojekt, internationella samarbeten och initiativ. rekommenderade AP- fonderna att exkludera bolag verksamma inom cannabis som njut- ningsmedel eller för religiöst ändamål baserat på FN:s konventioner om narkotiska preparat. gäller ett högre krav på att Första– Fjärde AP-fonderna agerar föredömligt utifrån ett hållbarhetsperspektiv. Ett nytt mål har införts för placeringsverksamheten som innebär att fond- medlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ett ansvarsfullt ägande. Det anges även att Första–Fjärde AP-fonderna ska samverka avseende det nya målet genom att ta fram en gemensam värdegrund och gemensamma riktlinjer för hållbarhets- redovisning samt vilka tillgångar som fondera bör undvika att investera i. Den gemensamma värdegrunden för förvaltning av fondmedlen bör också ta sin utgångspunkt i ett vetenskapligt förhållningssätt till frågor om hållbar utveckling. Exempelvis innebär det att fossila investeringar behöver utvärderas utifrån att fossilanvändning behöver minska drastiskt om vi ska nå klimatmålen. har Första–Fjärde AP-fonderna genom utfört ett omfattande arbete för att förbereda sig för det nya regelverket. Fonderna har tagit fram en gemensam värdegrund, riktlinjer för redovisning av föredömlig förvaltning samt vilka tillgångar som fondmedel inte bör placeras i. Mot bakgrund av de kommande lagreglerna har Första AP-fonden avyttrat investeringar med väsentlig exponering mot tobak, kärnvapen, oljesand och termiskt kol. har avyttrat innehav med verksamhet inom moderniseringar och uppgraderingar av kärnvapen och bolag med väsentlig verksamhet inom termiskt kol och oljesand. AP-fonderna har fortsatt att vidareutveckla sitt hållbarhetsarbete. De skilda AP-fonderna har tagit olika initiativ i detta avseende, exempelvis genom ökade investeringar i gröna obligationer och gröna mandat, aktivt arbete för att minska portföljens koldioxidavtryck och rapportering enligt Task Force on Climate Related Financial Disclosures. För samtliga AP-fonder är hållbarhetsfrågorna en integrerad del av förvaltningen och fondernas hållbarhetsarbete har i flera fall fått utmärkelser både i och internationellt. Några exempel på detta är att rankades främst i en internationell analys av världens 100 största pensionsfonder avseende deras arbete med klimatrisker. Första–Fjärde AP-fondernas fastighetsbolag blev rankat som nummer ett i och det nionde mest hållbara fastighetsbolaget i världen inom segmentet kontor av Sustainable Benchmark. är frågan om investeringar i kärnvapenrelaterad industri ett område som är aktuellt att bevaka. Regeringen anser att det är 2018/19:130 en viktig fråga för AP-fonderna att beakta om deras investeringar överensstämmer med åtagande i icke-spridningsavtalet, samt att inom ramen för icke-spridningsavtalet verkar pådrivande för kärnvapennedrustning. Genom de lagändringar som trädde i kraft tydliggörs att Första–Fjärde AP-fondernas tolkning av en internationell konvention bör avspegla hur har valt att tillämpa den specifika konventionen. Första och Fjärde AP-fonderna har meddelat att de med stöd i de nya lagreglerna avseende föredömlig förvaltning har beslutat sig för att avyttra innehav med exponering mot kärnvapenbolag. En annan viktig fråga är efterlevnad av för att hålla den globala temperaturökningen och sträva efter att stanna kvar . Regeringen anser att det är viktigt att AP-fondernas investeringar är i linje med mål och att arbetet utvecklas ytterligare i och med det nya hållbarhetskrav som trädde i kraft . Initiativ såsom rapportering enligt Task Force on Climate Related Financial Disclosures rekommendationer liksom att avyttra innehav som inte förväntas leva upp till och i stället investera kapitalet i klimatinvesteringar välkomnas därför. Regeringen ser positivt på det arbete som fonderna gör inom detta område. Fonderna arbetar kontinuerligt för att sänka koldioxidavtrycket i sina portföljer och Andra AP-fonden publicerade , som en av de första investerarna, en klimatrapport i enlighet med rekommendationerna från Task Force on Climate Related Financial Disclosures. har Sjunde AP-fonden investerat i aktiva gröna mandat som förväntas bidra till lösningen av klimatproblemen med kapital som frigjorts från investeringar i bolag som svartlistats till följd av att de aktivt motarbetar . Samtliga AP-fonder redovisar i årsredovisningen koldioxidavtryck för sina aktieportföljer utifrån tre indikatorer, det absoluta koldioxidavtrycket för aktieportföljen motsvarande ägd andel av bolagens sammanlagda utsläpp (tCO2e), koldioxidintensitet, där absolut koldioxidavtryck relateras till ägarandel av bolagens marknadsvärde (tCO2e/MKR), och koldioxidintensitet där absolut koldioxidavtryck relateras till ägarandel av bolagens omsättning (tCO2e/MKR). Nedan redovisas absolut koldioxidavtryck relateras till ägarandel av bolagens marknadsvärde (tCO2e/MKR). Mätningen omfattar inte hela portföljen, utan för Första–Fjärde och Sjunde AP-fonderna redovisas koldioxidavtrycket för den noterade aktieportföljen vilken för Första– Fjärde AP-fonderna utgör ca 30–av totalt förvaltat kapital och för Sjunde AP-fonden av totalt förvaltat kapital. Sjätte fonden redovisar däremot koldioxidavtryck för största delen av sin portfölj av onoterade tillgångar. Mätningen täcker av bolagen i portföljen. Koldioxidintensitet i relation till marknadsvärde (tCO2e/mkr) Skr. Källa: AP-fondernas årsredovisningar För Första, Tredje, Fjärde och Sjunde AP-fonderna har det skett en ökning av koldioxidintensitet /2018 /2019. För Första AP-fonden beror ökningen på att fonden sålde sina innehav i bolag som producerar tobak, kol, oljesand och bolag som medverkar i modernisering av kärnvapen. Många av dessa bolag har en stabil aktiekursutveckling (låg volatilitet) och ersattes enligt investerings- strategin då med andra aktier med låg volatilitet som t.ex. utilities. Enligt den använda mätmetoden har dessa bolag ett högre koldioxidavtryck än vissa av de aktier som såldes. Bolag som producerar tobak och kärnvapen har enligt den använda mätmetoden ett lågt koldioxidavtryck. bytte Första AP-fonden även leverantör för data och beräkningar av koldioxidintensitet vilket innebär att siffrorna inte är fullt ut jämförbara . För Fjärde och Sjunde AP-fonden beror ökningen av koldioxidintensitet på att fonderna ökade allokeringen till tillväxtmarknader, vilka generellt har högre koldioxid- intensitet än utvecklade marknader. Att redovisa koldioxidavtryck kan ge underlag för att bedöma vissa klimatrelaterade finansiella risker och framför allt utgöra ett underlag för arbetet med bolagspåverkan som syftar till utsläppsminskningar. finns det begränsningar med denna redovisningsmetod som endast tar hänsyn till vissa typer av utsläpp. Den ger inte heller en bild av investeringarnas totala finansiella klimatrisker, exempelvis klimatrisker kopplade till fysiska risker såsom torka och översvämning. Regeringen anser att AP-fonderna bör fortsätta arbetet med att utveckla metoder för mätning och redovisning av koldioxidavtryck. Integrering av hållbarhet i kapitalförvaltning har även stort fokus internationellt och inom EU där nya regelverk och branschinitiativ driver på utvecklingen. Regeringen förväntar sig därför att fonderna fortsätter att utveckla sitt arbete med hållbarhet. En viktig fråga för att kunna bedöma hållbarhetsarbetet och upprätthålla trovärdigheten för pensionssystemet är transparensen i de investeringar som genomförts. En utmaning är investeringar i onoterade tillgångar som i regel är mindre genomlysta och som ofta görs via fonder. Regeringen förväntar sig att AP-fonderna fortsätter att sträva efter utökad transparens inom både nya och existerande investeringar.