prop · H60347 · 2019-02-26 00:00:00 — Regeringen har även uppdragit åt berörda myndigheter att förbereda överföringen respektive inordnandet av uppgiften att tillhandahålla lokal statlig service vid servicekontor med slutförandedatum . 2018/19:47 Det är angeläget att den nya lagen kan träda ikraft . Mot den bakgrunden, och för att tid ska ges för bl.a. behandling, föreslås att lagen ska träda i kraft , då även samtjänstlagen bör upphöra att gälla. Ändringen i OSL bör träda ikraft . Det bedöms finnas ett 30-tal samtjänstavtal som ingåtts med stöd av samtjänstlagen och samtjänstförordningen. De avtal som ingåtts mellan , och , och som berör verksamheten vid servicekontoren, kommer till följd av det planerade övertagandet av Statens servicecenter behöva sägas upp och nya avtal ingås mellan berörda myndigheter och Statens servicecenter. Det bedöms finnas en god beredskap bland myndigheterna att hantera detta innan det föreslagna ikraftträdandet. De avtal som ingåtts enligt den nuvarande regleringen mellan dels och , dels statliga myndigheter och kommuner och landsting bör dock, i den utsträckning som parterna önskar detta, kunna fortsätta att gälla. Äldre föreskrifter bör därför tillämpas på dessa avtal. Nya avtal bör dock ingås med tillämpning av den nya regleringen. Detsamma bör gälla förlängningar av tidigare ingångna avtal. 9.1Konsekvenser för enskilda och företag samt för jämställdheten mellan kvinnor och män Regeringens bedömning: En sammanhållen organisation för lokal statlig service underlättar tillgängligheten till offentlig service i hela landet för privatpersoner, företagare och bolag. Förslagen påverkar sammantaget inte jämställdheten mellan kvinnor och män. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har lämnat synpunkter på ut- redningens bedömning i denna del. Skälen för regeringens bedömning: Förslagen bedöms bidra till att säkerställa och öka tillgängligheten till lokal offentlig service för privatpersoner, företagare och bolag i hela landet. Servicekontoren får regelbundet besökare som har ärenden som rör någon eller flera av de berörda myndigheterna. En samlad serviceorganisation bedöms i förlängningen underlätta för många besökare som har behov av lokal offentlig service, eftersom en sådan organisation skapar bättre förutsättningar för styrning och effektivisering. Offentlig verksamhet bör organiseras bl.a. utifrån ett jämställdhetsperspektiv för att skapa ett mer jämställt samhälle och effektivare resursut- En genomförd analys på servicekontoren visar att be- Prop. 2018/19:47 mötandet generellt är gott och professionellt. der i stor utsträckning ett enkelt och neutralt språk och sällan ett stereotypt ordval. Varken de nu aktuella förslagen eller den nya serviceorganisationen vid Statens servicecenter bedöms dock sammantaget ha några direkta effekter för jämställdheten. 9.2Konsekvenser för statliga myndigheter, kommuner och landsting Regeringens bedömning: Författningsförslagen bedöms inte medföra några kostnader för statliga myndigheter, kommuner eller landsting. Inrättandet av en ny serviceorganisation bedöms inte medföra några kostnadsökningar som inte kan rymmas inom befintliga ekonomiska ramar för de statliga myndigheterna. Förslagen bedöms inte ha några konsekvenser för kommuner eller landsting. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Den enda remissinstansen som yttrar sig i frågan, , framhåller att myndigheten kommer att behöva påbörja ett antal utvecklingsuppdrag för att bl.a. anpassa gränssnitt till verksamhetssystem, video, telefoni och behörighetsadministration till Statens servicecenters verksamhet. Detta måste beaktas i verksamhetsplaner och budget inför kommande år. Skälen för regeringens bedömning: Den föreslagna författningsregleringen bedöms inte i sig medföra några kostnader för statliga myndigheter. Inrättandet av en ny serviceorganisation i servicecenters regi medför att myndigheten behöver utöka sin verksamhet. vid Statens servicecenter ska vara anslagsfinansierad. Då servicekontorsverksamheten i sin helhet föreslås övergå till Statens servicecenter har medel motsvarande kostnaden för denna verksamhet förts över från förvaltningsanslagen för , och för . Överföring av medel sker även från de allmänna pensionsfonderna och premiepensionsfonderna för de delar som rör administrationen av inkomstgrundad ålderspension. Inrättandet av den nya verksamheten vid Statens servicecenter kommer att medföra vissa initiala merkostnader för myndigheten. Reformen innebär också att , och bl.a. kommer att behöva tillhandahålla information och utbildning till servicehandläggarna, samt att samverka om kvalitetssäkring och verksamhetsuppföljning m.m. och kommer också att behöva stötta serviceorganisationen med bl.a. lokalförsörjning för att underlätta inordnandet av den nya uppgiften vid Statens servicecenter. Dessutom ska myndigheterna, som anför, administrera behörigheter för de nya servicehandläggarnas tillgång till myndigheternas verksamhetssystem. De ovan nämnda kostnaderna kan hanteras inom beslutade ekonomiska ramar. 2018/19:47 Regeringen bedömer att förslagen inte har några konsekvenser för kommuner eller landsting. Förslagen innebär således ingen inskränkning i den kommunala självstyrelsen eller i övrigt någon ökad administrativ börda för kommunerna. Regeringen bedömer att reformen bör utvärderas efter genomförandet. Utvärderingen bör främst inriktas mot kostnadseffektivitet och samhällsekonomisk analys. 9.3Konsekvenser för personal vid befintliga servicekontor och för sysselsättningen Regeringens bedömning: Förslagen har i sig inte några effekter på sysselsättningen. Den förändrade serviceorganisation berör cirka 800 anställda vid , och . De berörda myndigheterna ska vid överföringen respektive inordnandet av uppgiften att tillhandahålla lokal statlig service beakta 6 b § lagen om anställningsskydd. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker eller har inga invändningar mot utredningens bedömning. menar att det saknas resonemang om skyldigheten att förhandla med fackliga organisationer enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet innan beslut om övergång av verksamhet kan fattas. En sådan förhandling kan inverka på de överväganden som ska göras i fråga om det är en övergång av verksamhet eller inte, och vilka anställningsvillkor som ska tillämpas för den personal som tas över från den överlåtande arbetsgivaren. anser att det är den mottagande myndigheten som ska bedöma om det är fråga om en sådan verksamhetsövergång som omfattas av regleringen i 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS). anser vidare att förslagen kan innebära vissa negativa personella konsekvenser för stödpersonal hos och . Skälen för regeringens bedömning: Författningsförslagen bedöms i sig inte ha några effekter på sysselsättningen. Statens servicecenters övertagande av den lokala serviceorganisationen innebär att den berörda personalen på servicekontoren inte längre kommer att ha , eller som arbetsgivare. De myndigheter som berörs ska vid överföringen respektive inordnandet av uppgiften att tillhandahålla lokal statlig service beakta 6 b § LAS. Myndigheterna ska vidare samråda med i arbetsrättsliga frågor. Enligt 6 b § LAS övergår vid övergång av ett företag, en verksamhet eller en del av en verksamhet från en arbetsgivare till en annan, också de rättigheter och skyldigheter på grund av de anställningsavtal och de anställningsförhållanden som gäller för övergången på den nya arbetsgivaren. Den tidigare arbetsgivaren är dock också ansvarig gentemot arbetstagaren för ekonomiska förpliktelser som hänför sig till ti- Prop. 2018/19:47 den före övergången. inte övergå till en ny arbetsgivare, om arbetstagaren motsätter sig detta. Regeringen instämmer i bedömning att det är den mottagande arbetsgivaren, i detta fall Statens servicecenter, som ska göra den slutliga bedömningen om det föreligger en verksamhetsövergång eller inte enligt 6 b § LAS. Skulle Statens servicecenter komma fram till att en verksamhetsövergång inte föreligger står det myndigheten fritt att vid behov rekrytera nya medarbetare. Förhandlingsskyldigheten får bedömas enligt lagen om medbestämmande i arbetslivet. Regeringens bedömning: Förslagen kan bidra till att underlätta integrationen av nyanlända. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt i denna Skälen för regeringens bedömning: Regeringens mål för integrationspolitiken innebär att alla individer ska ha lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter, oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Mottagandet av nyanlända är viktigt för att förbättra nyanländas möjlighet till etablering på arbetsmarknaden och i samhällslivet. För de nyanlända som ännu inte behärskar det svenska språket och har svårigheter med att använda digitala tjänster eller göra sig förstådda per telefon, underlättar det med ett fysiskt möte på en myndighets lokala kontor. Ett mer effektivt utformat och utbyggt system med lokala servicekontor bedöms därför kunna bidra till att underlätta integrationen av nyanlända. 10.1 Förslaget till lag om viss gemensam offentlig service Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3. Bestämmelsen i första stycket motsvarar regleringen i 1 § samtjänstlagen 2008/09:123 s. 33 och prop. 1996/97:90 s. 38 f.) och anger bl.a. vad som avses med gemensam offentlig service enligt lagen. har justerats språkligt. Begreppet avtal har ersatts med serviceavtal och begreppet ”samtjänst vid medborgarkontor” har tagits bort. innebär dock ingen ändring i sak. Med serviceavtal avses sådana avtal som tidigare benämnts samtjänstavtal. I andra stycket, som saknar motsvarighet i samtjänstlagen, finns en upp- lysningsbestämmelse om att regeringen får utse statliga myndigheter som 2018/19:47 för andra myndigheters räkning ska utföra uppgifter enligt första stycket. Serviceavtal ska ingås även i dessa fall. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3. Bestämmelsen i första stycket motsvarar regleringen i 2 § första stycket samtjänstlagen (prop. 2008/09:123 s. 33 f. och prop. 1996/97:90 s. 42) och innebär att det i serviceavtalet ska anges vilka förvaltningsuppgifter som ska omfattas av sådan gemensam offentlig service som avses i 1 §. Bestämmelsen har justerats språkligt. Bland annat har begreppet samtjänstavtal ersatts av serviceavtal och begreppet samtjänst har ersatts av gemensam offentlig service. Justeringarna innebär dock ingen ändring i sak. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Bestämmelsen i andra stycket motsvarar regleringen i 2 § andra stycket samtjänstlagen (prop. 2008/09:123 s. 33 f., prop. 2003/04:85 s. 15 och prop. 1996/97:90 s. 42 f.) och innebär att förvaltningsuppgifter som innefattar myndighetsutövning eller som kräver tillgång till personuppgifter ska redovisas särskilt i serviceavtalet. Bestämmelsen i tredje stycket motsvarar regleringen i 2 § tredje stycket samtjänstlagen (prop. 2008/09:123 s. 33 f.) och innebär att det av serviceavtalet även ska framgå vilken tillgång till personuppgifter som behövs för att de förvaltningsuppgifter som omfattas av avtalet ska kunna utföras. Be- stämmelsen har justerats språkligt. Justeringarna innebär dock ingen ändring i sak. Bestämmelsen i fjärde stycket första meningen motsvarar regleringen i 2 § fjärde stycket samtjänstlagen (prop. 2008/09:123 s. 33 f.) och innebär att så snart ett avtal har träffats eller ändrats ska en kopia av avtalet skickas till regeringen eller till den myndighet som regeringen bestämmer. Be- stämmelsen har justerats språkligt. Justeringarna innebär dock ingen ändring i sak. Av fjärde stycket andra meningen, som saknar motsvarighet i samtjänstlagen, framgår att någon rapporteringsskyldighet inte gäller för en statlig myndighet som regeringen ålagt att utföra uppgifter för andra myndigheters räkning. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.3.4. Paragrafen motsvarar regleringen i 8 § samtjänstlagen (prop. 2008/09:123 s. 35 och prop. 1996/97:90 s. 47) och innehåller bestämmelser som anger förutsättningarna för kommuner och landsting att ingå serviceavtal avseende förvaltningsuppgifter som innefattar myndighetsutövning. Bestämmelserna har justerats språkligt och redaktionellt. Bland annat har begreppet samtjänstavtal ersatts av serviceavtal. Justeringarna innebär dock ingen ändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3. Bestämmelsen i första meningen motsvarar regleringen i 4 § samtjänstlagen (prop. 2003/04:85 s. 16 och prop. 1993/94:187 s. 16 f.) och reglerar skyldigheten att lämna verksamhetsrapporter till den myndighet som regeringen bestämmer. Bestämmelsen har justerats språkligt. Begreppet samtjänstavtal har ersatts av serviceavtal. Justeringarna innebär dock ingen ändring i sak. Regleringen i andra meningen, som saknar motsvarighet i samtjänstlagen, innebär att någon rapporteringsskyldighet inte gäller för en statlig myndighet som regeringen ålagt att utföra uppgifter för andra myndigheters räkning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.1 och 5.3. Bestämmelsen i första stycket motsvarar regleringen i 5 § samtjänstlagen (prop. 2008/09:123 s. 34, prop. 2003/04:85 s. 16 och 1996/97:90 s. 42) och innebär att om ett serviceavtal omfattar förvaltningsuppgifter som helt eller delvis innefattar myndighetsutövning eller kräver tillgång till personuppgifter ska den myndighet som ansvarar för förvaltningsuppgifterna ingå ett särskilt anställnings- eller uppdragsavtal med de personer som ska utföra dessa uppgifter. Bestämmelsen har justerats språkligt och redaktionellt. Justeringarna innebär dock ingen ändring i sak. Regleringen i andra stycket, som saknar motsvarighet i samtjänstlagen, innebär att endast uppdragsavtal ska ingås när en statlig myndighet ska utföra förvaltningsuppgifter åt en annan statlig myndighet. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.2. Bestämmelsen motsvarar regleringen i 9 § samtjänstlagen (prop. 2003/04:85 s. 17 och prop. 1996/97:90 s. 45 f.) och innebär att en handläggares tillgång till personuppgifter ska begränsas till de som behövs för att kunna utföra de förvaltningsuppgifter som omfattas av serviceavtalet. Bestämmelsen har justerats språkligt och redaktionellt. Bland annat har begreppet samtjänstavtal ersatts av serviceavtal. Justeringarna innebär dock ingen ändring i sak. Bestämmelserna behandlas i avsnitt 8. Ikraftträdandebestämmelsen anger att lagen träder i kraft . Övergångsbestämmelsen anger att den upphävda lagen gäller för samtjänstavtal som ingåtts före ikraftträdandet. 2018/19:47 10.2 Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Paragrafen behandlas i avsnitt 6.1. Paragrafen är ny. I paragrafen anges att när handlingar ges in till eller upprättas i den serviceverksamhet som en statlig myndighet utför åt någon annan myndighet enligt lagen om viss gemensam offentlig service ska motsvarande sekretess gälla som tillämpas hos den myndighet för vilken handlingen tagits emot eller upprättats. Detta innebär bl.a. att begränsningar av meddelarfriheten även gäller för anställda vid servicecenters servicekontor. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 8. Ikraftträdandebestämmelsen anger att lagen träder i kraft . Sammanfattning av betänkandet Statliga servicekontor – mer service på fler platser (SOU 2018:43) 2018/19:47 Bilaga 1 Utredningens uppdrag och arbete tillsattes med uppdrag att analysera och föreslå hur vissa statliga myndigheters lokala serviceverksamhet kan organiseras på ett mer sammanhållet sätt. Syftet är att säkerställa och stärka tillgången till grundläggande statlig service för medborgare och företag i hela landet. Statliga myndigheter kan var och en för sig inte upprätthålla en kostnadseffektiv kontorsnärvaro för att ge lokal service i hela landet. Utgångspunkten är att Statens servicecenter, fr.o.m. , ska ansvara för en samlad serviceorganisation för lokal statlig service. Utredningen lämnade ett delbetänkande med förslag på vilken service som bör finnas vid serviceorganisationens lokala kontor, liksom en plan för när kontoren ska tillhandahålla service avseende Utredningen lämnade även förslag på hur serviceverksamheten inledningsvis ska vara organiserad, dimensionerad och finansierad. ningen har därefter arbetat vidare med att analysera i vilken omfattning och form serviceorganisationen bör tillhandahålla service avseende Arbetsförmedlingen, och förarprovsverk- Utredningen har även analyserat om serviceorganisationen bör till- handahålla service på fler platser i landet. I detta slutbetänkande lämnar utredningen förslag beträffande såväl vilken service för fler myndigheter som ska tillhandahållas vid servicekontoren, som på vilka ytterligare plat- ser servicekontor ska finnas. Vidare har överväganden gjorts beträffande vilka rättsliga frågor som aktualiseras med anledning av utredningens förslag i delbetänkandet och i detta betänkande. Arbetet i denna del har lett till att utredningen lämnar förslag till ändringar i flera författningar. Utredningen har, i enlighet med regeringens direktiv, inhämtat syn- punkter på utredningens bedömningar och förslag från berörda myndig- heter och de fackliga organisationerna och ST, och i vissa fall gjort justeringar med anledning av dessa synpunkter. Behov av lokal statlig service Utredningen konstaterade i delbetänkandet att i synnerhet medborgare, men även företagare, har behov av att personligen kunna möta myndig- heter och få personlig service. Statliga myndigheter ska finnas tillgängliga Lokal statlig service är särskilt viktigt för dem som har svårigheter med det svenska språket, de med vissa typer av funktionsnedsättningar och de som är ekonomiskt utsatta. Utredningens bedömning är att servicekontoren tillhandahåller sådan hjälp att den enskilde kan ta till vara sina intressen. den utsträckning som är lämpligt med hänsyn till frågans art, den enskildes behov av hjälp och myndigheternas verksamhet. 2018/19:47 Bilaga 1 Dagens modell, där servicehandläggarna ger service av både allmän och fördjupad karaktär, är smidig, enkel och väl fungerande. Utredningens bestämda uppfattning är att servicekontorens tillgång till verksamhetssystem är en förutsättning för att kunna tillhandahålla service utifrån de enskilda besökarnas behov. Utan tillgång till dessa system skulle endast allmän service kunna ges och besökarna skulle i många fall behöva hänvisas till andra servicekanaler. Förtroendet för de statliga myndigheterna och samhällets institutioner kan, anser utredningen, stärkas genom en väl utvecklad lokal statlig närvaro och service. Arbetsförmedlingen hör, precis som , och , till de största statliga myndigheterna som väldigt många invånare har kontakt med. Utredningen anser att det är av särskild vikt att dessa myndigheter har en väl utvecklad lokal service som möter besökarnas behov. Regeringen har i vårpropositionen 2018 också fattat beslut om att skapa en ny serviceorganisation vid Statens servicecenter, med dagens servicekontor som grund. Regeringen har även gett berörda myndigheter i uppdrag att förbereda överföringen och inordnandet av serviceverksamheten. Rättslig reglering av verksamheten vid servicekontoren och integritetsfrågor Utredningen anser att nuvarande reglering i lagen (2004:543) om samtjänst vid medborgarkontor samt förordningen (2009:315) om samtjänst vid medborgarkontor även fortsättningsvis, med vissa ändringar, kan reglera verksamheten vid servicekontoren. De nämnda författningarna ger den flexibilitet som utredningen anser vara önskvärd. Genom reglering i aktuella myndigheters instruktioner kan den styrning ske som anses behövlig för att försäkra sig om bl.a. kontinuitet och säkerställande av lokal statlig service. Den ordning som gäller med att berörda myndigheter ingår avtal med varandra ska alltså fortsatt gälla. Statens servicecenter ska ingå avtal med myndigheterna för vilkas räkning man tillhandahåller service och i avtalen ska bl.a. anges vilka register som ska få användas i verksamheten. Utredningen anser dock att det finns flera skäl som talar för att uppdatera lagstiftningen och lämnar därför även ett alternativt lagförslag. Ärendehanteringen på servicekontoren ska, såsom gäller , ske i respektive myndighets namn och utföras av anställda vid servicecenter på uppdrag av respektive myndighet. Beslutsfattande ska inte ske på servicekontoren, men med ett undantag. Utfärdande av id-kort för personer som är folkbokförda här i landet ska, tills vidare, ske på servicekontoren. Utredningen föreslår att en bestämmelse införs i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) enligt vilken handlingar som ges in på servicekontoren ska sekretessprövas enligt de bestämmelser som gäller för den verksamhet för vilken handlingen har lämnats in. Vidare förslår utredningen att bestämmelser om direktåtkomst och sekretessbrytande bestämmelser införs beträffande de register som servicehandläggarna på servicekontoren har tillgång till. Servicekontoren ska ge service avseende Arbetsförmedlingens verksamhet Arbetsförmedlingen är inne i ett omfattande förändringsarbete av både verksamheten och organisationen. En central del i förändringsarbetet är myndighetens utveckling av digitala tjänster och telefonservice. Enligt utredningen är detta arbete både viktigt och nödvändigt för att förbättra myndighetens service och tillgänglighet för medborgare och företag. Myndigheten har dock en stark tilltro till utvecklingen av de digitala tjänsterna, och bl.a. mot bakgrund av andra stora myndigheters arbete med utveckling av digitala tjänster är utredningen tveksam till i vilken takt och omfattning denna utveckling faktiskt kan få genomslag. Digitala tjänster kan inte förväntas att helt möta de behov av service som besökare på servicekontor eller förmedlingskontor har. Utredningen bedömer att de arbetssökandes behov av service kommer att kvarstå på en liknande nivå som . är det, precis som för andra statliga myndigheter, svårt att kostnadseffektivt upprätthålla lokal service i hela landet. Utredningen bedömer att en utökad serviceorganisation där Arbetsförmedlingen ingår kommer att kunna säkerställa och stärka grundläggande statlig service i hela landet. Den modell som gäller på servicekontoren är enligt utredningen lämplig även för Arbetsförmedlingen. Myndigheten kan dra nytta av den väl fungerande strukturen för lokal statlig service som servicekontoren byggt upp, som man kan effektivisera handläggningen och fokusera på matchningsuppdraget. Utredningen föreslår således att servicekontoren framöver även ska ge service avseende Arbetsförmedlingens verksamhet. Servicen ska vara av både allmän och fördjupad karaktär, på samma sätt som för övriga myndigheter. Detta innebär att besökare såväl kan få hjälp med allmän information och vägledning om myndigheternas verksamhet och hjälp att använda de digitala tjänsterna, som hjälp avseende personliga ärenden. Det är inte rimligt att besökare enbart ska hänvisas till bokade besök, telefonkundtjänst eller digitala tjänster för frågor av fördjupad karaktär. Enligt utredningens mening är det servicehandläggare, med de kompetenskrav som gäller för dessa, som ska ge service även avseende Arbetsförmedlingens verksamhet. Vidare har flertalet av besökarna på både servicekontoren och förmedlingskontoren frågor som rör den enskilde besökarens ärende. För att kunna besvara dessa behöver handläggaren tillgång till myndigheternas verksamhetssystem. Utredningen bedömer därför att servicehandläggarna ska ha tillgång till verksamhetssystemen och vissa personuppgifter hos Arbetsförmedlingen. Systemen behövs också för att upprätthålla kunskap om relevanta regelverk och myndigheternas verksamheter. Stegvist införande av service avseende Arbetsförmedlingen på servicekontoren Ett stegvist införande av Arbetsförmedlingens service på servicekontoren ger möjligheter för ett bättre genomförande utifrån erfarenheter från de kontor som införs .