prop · H603119 · 2019-04-25 00:00:00 — Regeringens proposition 2018/19:119 Åtgärder som underlättar för brittiska medborgare i vid ett avtalslöst brexit Regeringen överlämnar denna proposition till . anmälde sin avsikt att träda ut ur EU. Ett utträdesavtal har förhandlats fram men godkännandeprocessen har ännu inte slutförts. Det finns en risk att lämnar EU utan att ett sådant avtal har godkänts. I propositionen lämnas förslag som syftar till att motverka vissa följder av ett avtalslöst utträde för de brittiska medborgare och deras familjer som har bott i före utträdet. I propositionen föreslås att regeringen ska få meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för en utlänning som är brittisk medborgare och för familjemedlemmar till en sådan utlänning. Det föreslås också att regeringen ska få meddela föreskrifter om att ansökningar om arbetstillstånd ska få bifallas efter inresan i för denna grupp. Bemyndigandena möjliggör bl.a. föreskrifter som innebär att de brittiska medborgare och familjemedlemmar som vill fortsätta att bo och arbeta i efter utträde ur EU ska få beviljas uppehålls- och arbetstillstånd även om de redan befinner sig i . Därutöver föreslås en anpassning av bestämmelserna om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning, som tydliggör att bl.a. brittiska medborgare får rätt att tillgodoräkna sig tid som de har varit lagligen bosatta i med uppehållsrätt vid en ansökan om ställning som varaktigt bosatt. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) ................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Konsekvenser av ett avtalslöst utträde för brittiska medborgare och deras familjemedlemmar ........................................ Åtgärder för att mildra följderna av ett avtalslöst utträde ............... Åtgärder bör vidtas för att mildra de allvarligaste följderna av utträdet för enskilda...................................... 5.2Möjlighet att bevilja en ansökan om uppehålls- eller 5.3Anpassning av bestämmelserna om ställning som varaktigt bosatt i .................................................. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Kostnader och andra konsekvenser................................................. Direktivet om varaktigt bosatta ........................................ Det ändrade direktivet om varaktigt bosatta..................... Sammanfattning av promemorian Åtgärder som underlättar för brittiska medborgare i vid ett Förteckning över remissinstanser ..................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... antar regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716). 2018/19:119 2 Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) Härigenom föreskrivs1 i fråga om utlänningslagen (2005:716) dels att nuvarande 6 kap. 8 § ska betecknas 6 kap. 9 §, dels att 5 kap. 23 § och 5 a kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 6 kap. 8 §, av följande lydelse. Regeringen får meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för studier eller besök. Regeringen får meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för en utlänning som slutfört en högskoleutbildning för vilken uppehållstillstånd för studier beviljats och för hans eller hennes familjemedlemmar. Regeringen får meddela föreskrifter om att en ansökan om uppehållstillstånd får bifallas om det följer av en överenskommelse med en främmande stat. Regeringen får meddela föreskrifter om när uppehållstillstånd får ges till en utlänning som har ställning som varaktigt bosatt i en annan EU-stat och till anhöriga till en sådan utlänning. Regeringen får meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för forskning och för medföljande familjemedlemmar till en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd för forskning. Regeringen får meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för familjemedlemmar till en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd för arbete, studier eller näringsverksamhet. Regeringen får meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för en utlänning som är medborgare i och för familjemedlemmar till en sådan utlänning. En ansökan från en utlänning om ställning som varaktigt bosatt i ska beviljas om sökanden utan avbrott har vistats i med uppehållstillstånd. En ansökan från en utlänning om ställning som varaktigt bosatt i ska beviljas om sökanden utan avbrott har Jfr rådets direktiv /109/EG om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning, i lydelsen enligt och rådets direktiv /51/EU. Senaste lydelse 2014:777. Senaste lydelse 2017:22. vistats i med uppehålls- Prop. 2018/19:119 tillstånd eller på annan grund som Vid beräkningen av vistelsetiden för en sökande som har flyktingstatusförklaring enligt 4 kap. 3 § eller alternativ skyddsstatusförklaring enligt 4 kap. 3 a § första stycket, räknas även tiden mellan den dag då ansökan om asyl eller ansökan om ny prövning gavs in och den dag då asyl beviljades. Vid beräkningen av vistelsetiden ska vistelse i av tillfälliga skäl eller för studier inte räknas. Vistelse utanför än i följd och inte mer än sammanlagt ska inte anses vara avbrott i vistelsen. Regeringen får meddela föreskrifter om att en ansökan om arbetstillstånd får bifallas även efter inresan i om ansökan görs av en utlänning som är medborgare i eller av familjemedlemmar till en sådan utlänning. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning landets avsikt att utträda ur Europeiska unionen (EU) och Euratom i enlighet med artikel 50 i fördraget om Europeiska unionen (). Därmed inleddes den tvåårsfrist för förhandlingar om utträdet som föreskrivs i artikeln. skulle i enlighet med detta ha utträtt ur EU kl. 0.00 . har dock, i samförstånd med , beslutat att förlänga denna Förhandlingar mellan och EU har resulterat i ett överenskommet utträdesavtal (utträdesavtalet, se EUT 66 I, , s. 1). Med hänsyn till att godkännandeprocessen av utträdesavtalet ännu inte har slutförts finns det en tydlig risk att lämnar EU utan att ett utträdesavtal mellan parterna finns på plats, varför regeringen bedömer att nödvändiga och alternativa beredskapsåtgärder Vid utträdet blir ett tredjeland. utträdesavtalet träder i kraft inleds en övergångsperiod som löper från och med utträdesdagen fram till och med med möjlighet till förlängning, som längst till utgången av 2022. att i praktiken fortsätta att fungera som en medlemsstat men inte delta i EU:s institutioner eller i beslutsfattandet. lämnar EU utan utträdesavtal kommer landet från och med utträdestidpunkten att betraktas som ett tredjeland. Omsorgen om enskilda som nyttjat sin rätt som EU-medborgare att arbeta och bosätta sig i en annan medlemsstat är en viktig del av Arbetet sker samordnat med EU- kommissionen och övriga medlemsstater. Av de omkring 20 000 medborgare i (brittiska medborgare) som är bosatta i kan de flesta antas vara det med stöd av regler För dessa skulle ett avtalslöst utträde kunna medföra särskilt kännbara konsekvenser genom att deras rätt att bo och arbeta i Kommissionen har i ett beredskapsmeddelande bl.a. angett att perioder av laglig vistelse som en brittisk medborgare har haft i en medlemsstat bör betraktas som perioder av laglig bosättning enligt rådets direktiv 2003/109/EG av om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (direktivet om varaktigt bosatta) (se COM [2018] 880 final). Direktivet genomfördes i svensk rätt genom författningsändringar som trädde i kraft . ändrades genom och rådets direktiv /51/EU av (ändringsdirektivet) i syfte att utöka dess räckvidd till att omfatta även personer som beviljats internationellt skydd. med anledning av ändringsdirektivet trädde i kraft . Ytterligare ändringar med anledning av en uppföljning av genomförandet i svensk rätt trädde i kraft . Direktivet om varaktigt bosatta och ändringsdirektivet finns i bilaga 1 och 2. I syfte att mildra de allvarligaste följderna av ett avtalslöst utträde för Prop. 2018/19:119 den aktuella gruppen och mot bakgrund av kommissionens ståndpunkt har promemorian Åtgärder som underlättar för brittiska medborgare i vid ett avtalslöst brexit utarbetats inom . En sammanfattning av promemorian och dess lagförslag finns i bilaga 3 och 4. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. Promemorian och remissyttrandena finns tillgängliga i (Ju2019/00097/L7). Promemorians förslag om ett tillfälligt undantag från kraven på uppehålls- och arbetstillstånd för vissa brittiska medborgare och deras familjemedlemmar till följd av utträde ur EU har genomförts genom beslut om förordningsändringar (SFS 2019:111 och 2019:112). Propositionen innehåller regeringens överväganden och förslag med anledning av lagförslagen i promemorian. Vissa remissinstanser framför synpunkter som inte har en direkt koppling till nu aktuella lagförslag, bl.a. på konsekvenser av brexit inom andra områden. De synpunkterna beaktas inte inom ramen för detta lagstiftningsärende. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har en språklig ändring gjorts i 5 a kap. 1 § första stycket utlänningslagen (2005:716). 4Konsekvenser av ett avtalslöst utträde för brittiska medborgare och deras familjemedlemmar Brittiska medborgare kommer att omfattas av ett nytt regelverk Så länge är medlem i EU omfattas brittiska medborgare av regler om fri rörlighet, som ger en omfattande rätt att resa in i, vistas och arbeta i och i andra EU-medlemsstater. När lämnar EU kommer brittiska medborgare att i stället omfattas av det regelverk som gäller för tredjelandsmedborgare, om inget annat bestäms. I det följande redogörs det kort för de regler som gäller för brittiska medborgare i fråga om deras rätt att vistas och arbeta i i egenskap av unionsmedborgare och därefter för vad som kommer att gälla för brittiska medborgare och deras familjemedlemmar enligt regelverket för tredjelandsmedborgare. Reglerna om uppehållsrätt för EES-medborgare Förutsättningarna för EES-medborgare, till vilka unionsmedborgare räknas, och deras familjemedlemmar att uppehålla sig i eller en 2018/19:119 annan medlemsstat har sin huvudsakliga grund i det s.k. rörlighetsdirektivet (och rådets direktiv /38/EG av om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier), som har införlivats i svensk rätt bl.a. genom reglerna om uppehållsrätt i 3 a kap. utlänningslagen och 3 a kap. utlänningsförordningen (2006:97). En EES-medborgare har rätt att vistas i utan att det ställs några andra krav än att personen kan identifiera sig med pass eller annan id-handling som uppfyller vissa krav. En EES-medborgare har också rätt att vistas i utan uppehållstillstånd, under förutsättning att han eller hon uppfyller kraven för uppehållsrätt. För att ha uppehållsrätt krävs enligt 3 a kap. 3 § utlänningslagen att EES-medborgaren är arbetstagare eller egenföretagare i eller arbetssökande med en verklig möjlighet att få en anställning. Uppehållsrätt har också en studerande som är inskriven vid en erkänd utbildningsanstalt i och som har tillräckliga tillgångar för sin och sina familjemedlemmars försörjning samt heltäckande sjukförsäkring för sig och familjemedlemmarna som gäller i . Uppehållsrätt har även en EES-medborgare som har tillräckliga tillgångar för sin och sina familjemedlemmars försörjning och en heltäckande sjukförsäkring för sig och familjemedlemmarna som gäller i . Även EES-medborgarens familjemedlemmar, som kan vara tredjelandsmedborgare, kan ha uppehållsrätt (3 a kap. 4 § utlänningslagen). Med familjemedlem avses en utlänning som följer med eller i ansluter sig till EES-medborgaren och som är make eller sambo till EES- medborgaren, släkting i rakt nedstigande led till EES-medborgaren eller till hans eller hennes make eller sambo, om släktingen är beroende av någon av dem för sin försörjning eller är , eller släkting i rakt uppstigande led till EES-medborgaren eller till hans eller hennes make eller sambo om släktingen är beroende av någon av dem för sin försörjning. Andra familjemedlemmar till EES-medborgaren kan också ha uppehållsrätt, om familjemedlemmen i det land han eller hon kommit från är beroende av EES-medborgaren för sin försörjning, ingår i EES- medborgarens hushåll eller om det av allvarliga hälsoskäl absolut krävs att EES-medborgaren tar hand om familjemedlemmen personligen (3 a kap. 2 § utlänningslagen). Uppehållsrätten består så länge villkoren är uppfyllda (3 a kap. 5 § utlänningslagen). Såväl EES-medborgare som deras familjemedlemmar kan dock under vissa förutsättningar behålla sin uppehållsrätt vid ändrade förhållanden, t.ex. vid ofrivillig arbetslöshet eller, för familjemedlemmars del, om EES-medborgaren avlider eller lämnar landet. En EES-medborgare som har vistats lagligt i utan avbrott under har enligt 3 a kap. 6 § utlänningslagen permanent uppehållsrätt. Även familjemedlemmar som inte själva är EES- medborgare kan ha permanent uppehållsrätt (3 a kap. 7 § utlänningslagen). Permanent uppehållsrätt kan endast upphöra om EES-medborgaren eller familjemedlemmen har vistats utanför i mer än två på varandra följande år. Kravet på uppehållstillstånd gäller alltså inte för en utlänning som har uppehållsrätt (2 kap. 8 b § utlänningslagen). EES-medborgare och deras familjemedlemmar har rätt att vistas och arbeta i utan föregående prövning av någon myndighet och utan stöd av någon tillståndshandling. Möjlighet finns dock att ansöka om uppehållstillstånd enligt nationell rätt om personen i fråga vill göra det (se prop. 2005/06:77 s. 57–58). Vid en ansökan om uppehållstillstånd är EES-medborgare och deras familjemedlemmar undantagna från villkoret att en ansökan endast får bifallas före inresan i landet (4 kap. 17 § utlänningsförordningen). En utlänning som varken är unionsmedborgare eller EES-medborgare behöver inte något uppehållstillstånd vid vistelser i upp . Däremot behöver han eller hon i många fall visering för att ha rätt att resa in i landet. Viseringar för kortare vistelser regleras i och rådets förordning (EG) nr 810/2009 av om införande av en gemenskapskodex för viseringar (viseringskodex). Brittiska medborgare kommer även efter utträde ur EU att kunna resa viseringsfritt till för vistelser upp (se och rådets förordning (EU) 2019/592 av om ändring av förordning (EU) 2018/1806 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav, med avseende på utträde ur unionen). För vistelser som är krävs det som huvudregel att utlänningen har ett uppehållstillstånd. För det fall utlänningen ska arbeta i på grund av anställning här eller utomlands krävs det som regel även arbetstillstånd (2 kap. 5 och 7 §§ utlänningslagen). Uppehållstillstånd kan ges (tidsbegränsat uppehållstillstånd) eller utan tidsbegränsning (permanent uppehållstillstånd). Uppehålls- och arbetstillstånd ska som huvudregel ha sökts och beviljats före inresan i (5 kap. 18 § och 6 kap. 4 § utlänningslagen). Från denna huvudregel finns dock flera undantag. Beslut om uppehålls- och arbetstillstånd fattas i regel av . Uppehållstillstånd kan beviljas på olika grunder, bl.a. på grund av anknytning, arbete, studier eller om utlänningen har sin försörjning ordnad på annat sätt. Uppehållstillstånd på grund av anknytning kan bl.a. beviljas en make, sambo eller ett barn till någon som är bosatt eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i . Uppehållstillstånd får också beviljas den som är förälder till och vårdnadshavare för ett barn som är bosatt i och som sammanbor med barnet samt andra nära anhöriga till någon som är bosatt eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i om de ingått i samma hushåll och det finns ett särskilt beroendeförhållande mellan släktingarna som fanns redan i hemlandet. Om det finns synnerliga skäl får uppehållstillstånd även beviljas en utlänning som på annat sätt har särskild anknytning till (5 kap. 3 och 3 a §§ utlänningslagen). 2018/19:119 Uppehållstillstånd på grund av arbete kräver ett arbetstillstånd. Arbetstillstånd kan beviljas en utlänning som har erbjudits en anställning under förutsättning att anställningen gör det möjligt för personen att försörja sig, att anställningsvillkoren inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller branschpraxis samt att rekryteringsförfarandet är förenligt med åtaganden inom EU (6 kap. 2 § utlänningslagen). Arbetstillstånd får också ges den som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd på en annan grund än för arbete (6 kap. 3 § utlänningslagen). För vissa kategorier av arbetstagare finns kombinerade uppehålls- och arbetstillstånd (6 a–c kap. utlänningslagen). Uppehållstillstånd för studier ska beviljas en utlänning som har för avsikt att studera i och som har antagits till högskoleutbildning om han eller hon har sin försörjning och sin återresa tryggad och har en heltäckande sjukförsäkring som gäller i . Utlänningen får dock inte utgöra ett hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller folkhälsa (4 kap. 5 § utlänningsförordningen). Uppehållstillstånd kan även beviljas för forskning (4 kap. 7 a § utlänningsförordningen). Nya regler för bl.a. studerande och forskare kommer att gälla när student- och forskardirektivet (och rådets direktiv (EU) 2016/801 av om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för forskning, studier, praktik, volontärarbete, deltagande i elevutbytesprogram eller utbildningsprojekt och för au pair-arbete) genomförs i (jfr Ds 2018:37). Även en utlänning som har sin försörjning ordnad på annat sätt än genom anställning kan beviljas uppehållstillstånd (5 kap. 5 § utlänningslagen). De personer som främst är avsedda att omfattas av denna bestämmelse är egna företagare och fria yrkesutövare samt pensionärer som önskar bosätta sig på sin fritidsfastighet (se prop. 2004/05:170 s. 279). Utöver bestämmelserna om uppehålls- och arbetstillstånd finns särskilda bestämmelser om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning. Enligt direktivet om varaktigt bosatta har en tredjelandsmedborgare som varit lagligen och oavbrutet bosatt inom en medlemsstats territorium möjlighet att beviljas ställning som varaktigt bosatt i den medlemsstaten. Bestämmelser om ställning som varaktigt bosatt finns för svensk del huvudsakligen i 5 a kap. utlänningslagen. Den som har beviljats ställning som varaktigt bosatt får ett s.k. EU-uppehålls- tillstånd för varaktigt bosatta och ett permanent uppehållstillstånd i . Åtgärder för att mildra följderna av ett 5.1Åtgärder bör vidtas för att mildra de allvarligaste följderna av utträdet för enskilda Regeringens bedömning: För de brittiska medborgare och deras familjemedlemmar som, vid utträde ur EU, vistas i med stöd av reglerna om uppehållsrätt bör det vidtas vissa åtgärder för att mildra de allvarligaste följderna om lämnar EU utan ett utträdesavtal. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte några invändningar Några remissinstanser, bl.a. , Kammarrätten i och , befarar att de nuvarande detaljerade bestämmelserna om uppehålls- och arbetstillstånd kan medföra problem för den berörda gruppen. Några remissinstanser, bl.a. och , anser att det är angeläget att regeringen återkommer i frågan om vilket regelverk som ska gälla för de brittiska medborgarna . Även tar upp frågan om möjligheten till uppehållstillstånd och universitetslärare och forskare () anser bl.a. att bestämmelsen om permanent uppehållstillstånd i 5 kap. 5 § utlänningslagen bör ses över. Skälen för regeringens bedömning: Efter utträde ur EU kommer unionsrätten, däribland reglerna om uppehållsrätt, i princip att upphöra att vara tillämplig på brittiska medborgare och deras familjemedlemmar. Vid ett avtalslöst utträde gäller detta redan från och med tidpunkten för utträdet. De brittiska medborgare och deras familjemedlemmar som vistas och arbetar i med stöd av reglerna om uppehållsrätt kan därför komma att drabbas hårt av ett avtalslöst utträde, eftersom en sådan situation innebär att deras rätt att vistas och arbeta i landet upphör från till en annan om inga åtgärder vidtas. I många fall har dessa personer bott i och hunnit få en stark anknytning till landet. Det har för dem inte heller varit möjligt att, för beslutet att flytta till , förutse att rätten att vistas och arbeta i landet skulle komma att förändras. Det är första gången en medlemsstat lämnar EU och om detta görs utan ett avtal som närmare reglerar formerna för utträdet innebär det svåra och oförutsebara konsekvenser för enskilda. Kommissionen har i sina beredskapsmeddelanden från 2018 (se COM [2018] 880 final och COM [2018] 890 final) angett att medlemsstaterna behöver ha ett generöst förhållningssätt i fråga om de brittiska medborgare som redan är bosatta i medlemsstaterna och har förutsatt att kommer att ha motsvarande förhållningssätt. Kommissionen har också uppmanat medlemsstaterna att vidta åtgärder som innebär att brittiska medborgare och deras 2018/19:119 familjemedlemmar som vid utträdet uppehåller sig lagligt i en medlemsstat ska kunna fortsätta att vistas lagligt i den medlemsstaten utan avbrott (se COM [2018] 890 final). Av dessa anledningar bör det vidtas åtgärder som mildrar de allvarligaste följderna av utträdet för denna grupp. bör däremot inte omfatta de brittiska medborgare som inte har uppehållsrätt i vid utträdet. Särskilda överväganden kan dock göras när det gäller barn till brittiska medborgare. Av det utträdesavtal som förhandlats fram mellan EU och Förenade kungariket framgår bl.a. att de berörda medborgarna under en övergångs- period ska behålla sina rättigheter och ha möjlighet att fortsätta att nyttja den fria rörligheten på samma sätt som . Det kan antas att många av dem som berörs av utträdet har utgått från att en sådan övergångsperiod ska komma att gälla och anpassat sig efter det. De åtgärder som vidtas för att mildra följderna av ett utträde utan avtal bör därför syfta till att man, i möjligaste mån, ger brittiska medborgare möjlighet att anpassa sig till situationen genom att man ger dem en rätt att efter utträdet fortsätta att bo och arbeta i under liknande förutsättningar som Som ett första steg och för att lösa den akuta situationen för de brittiska medborgare och de familjemedlemmar som vid ett avtalslöst utträde vistas i med uppehållsrätt beslutade regeringen förordningen (2019:111) om ett tillfälligt undantag från kraven på uppehålls- och arbetstillstånd för vissa brittiska medborgare och deras Förordningen innehåller undantag från kraven på uppehålls- och arbetstillstånd för de brittiska medborgare och deras familjemedlemmar som dagen före utträdet hade rätt att vistas och arbeta i till följd av medlemskap i . Förordningen om ett tillfälligt undantag från kraven på uppehålls- och arbetstillstånd för vissa brittiska medborgare och deras familjemedlemmar innebär en tillfällig lösning som inte är avsedd att ersätta det befintliga systemet med uppehålls- och arbetstillstånd. Utgångspunkten är att de brittiska medborgarna kommer att behöva ha ett uppehålls- och arbetstillstånd för att få vistas och arbeta i , såvida de inte har sökt och beviljats svenskt medborgarskap. Undantaget från kraven på uppehålls- och arbetstillstånd har därför begränsats . bedömt att bör vara tillräckligt för att möjliggöra för de brittiska medborgarna och deras familjemedlemmar att ansöka om och få ett beslut om uppehålls- och arbetstillstånd. Vissa lagändringar bör genomföras för att underlätta för de brittiska medborgarna och deras familjemedlemmar att ansöka om och få ett beslut om uppehålls- och arbetstillstånd som undantaget gäller