prop · H603100 · 2019-04-10 00:00:00 — Från och med pris- och löneomräkningen beräknas arbetskostnadsindex som ett femårigt medelvärde. Metodjusteringen redovisas närmare i avsnitt 6.4. Tabell 6.5 Omräkningstal i pris- och löneomräkningen av förvaltningsanslag 2019 och 2020 Index för övriga förvaltningskostnader Anm.: Hyresindex används i de fall myndigheter inte har hyresavtal som kan om - förhandlas under aktuellt budgetår. För myndigheter med hyresavtal som kan omförhandlas används anslagsspecifika omräkningstal. Källor: , och egna beräkningar. De statliga utgifterna påverkas av den eko- nomiska utvecklingen i och i omvärlden. Detta sker bl.a. genom att ersättningen till hus- hållen inom flertalet transfereringssystem i olika grad följer den allmänna pris- och löneutveck- lingen. –2022 medför den makro- ekonomiska utvecklingen att utgifterna ökar med (se tabell 6.3). Nedan redo- visas förklaringar till några av de större utgifts- förändringarna. I avsnitt 3 finns en närmare be- skrivning av den makroekonomiska utvecklingen. Inkomstgrundade pensioner i ålderspensions- systemet står för huvuddelen av den ökning av de takbegränsade utgifterna som är hänförlig till den makroekonomiska utvecklingen –2022. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 årliga ökningarna av utgifterna för ålders- pensionssystemet följer normalt löneutveck- lingen i samhället, som avspeglas i inkomstindex. Förändringen av framför allt inkomstindex väntas medföra att utgifterna för ålderspensions- systemet ökar med i genomsnitt 2019–2022. Storleken på biståndsramen är kopplad till bruttonationalinkomst (BNI). uppgår biståndsramen till av beräknad BNI. Utvecklingen av BNI beräknas öka biståndsramen med i genomsnitt 1,8 milj- arder kronor 2019–2022. De makroekonomiska faktorer som främst påverkar utgifterna inom sjukförsäkringen och föräldraförsäkringen är prisutvecklingen, via pris- basbeloppet, och timlöneutvecklingen. Utveck- lingen av prisbasbeloppet och timlönerna beräk- nas öka utgifterna under utgiftsområde 10 Eko- nomisk trygghet vid sjukdom och funktions- nedsättning, med i genomsnitt 2019–2022. Under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn beräknas utvecklingen av prisbasbeloppet och timlönerna öka utgifterna med i genomsnitt 2019–2022. Med volymer avses antalet personer i trans- fereringssystemen och längden som en person får ersättning. I begreppet kan det också ingå förändringar av nivåerna på styckkost- naderna i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till den makroekonomiska utveck- lingen eller är att betrakta som reformer. –2022 beräknas de takbegränsade ut- gifterna minska med sammanlagt till följd av volymrelaterade förändringar (se tabell 6.3). Nedan redovisas några av de större bedömda utgiftsförändringarna under prognos- perioden som beror på volymantaganden. Färre personer i sjukförsäkringen Antalet personer i sjukförsäkringen väntas minska 2019–2022 (se tabell 6.7). Det beror huvudsakligen på att antalet med sjukersättning som uppnår pensionsålder och lämnar försäk- ringen antas vara större än antalet personer som nybeviljas ersättning. Sammantaget beräknas utgifterna under ut- giftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning till följd av volym- utvecklingen minska med 2019–2022, varav 2019. Minskande utgifter för migration tog 2015 emot 162 877 asylsökande, vilket var en fördubbling jämfört med . De efterföljande tre åren har betydligt färre sökt asyl i och beräknas antalet nya asyl- sökande uppgå till 26 000. Antalet asylsökande förväntas öka något men väntas fortsatt bli väsentligt lägre än 2015. En person som söker asyl i skrivs in i mottagningssystem och läm- nar i regel mottagningssystemet efter att per- sonen fått ett lagakraftvunnet beslut avseende sin ansökan om uppehållstillstånd. Antalet inskrivna i mottagningssystemet har minskat och väntas fortsätta minska 2019 för att sedan öka 2020–2022. Det leder till att utgifterna under utgiftsområde 8 Migration minskar 2019 och 2020 för att sedan öka 2021 och 2022. Samman- taget beräknas de volymrelaterade utgifterna under utgiftsområde 8 Migration minska med 2019–2022, varav den största utgiftsminskningen sker 2019 och beräknas uppgå till . Minskande utgifter för etablering Utgifterna under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering påverkas först när de nyanlända fått uppehållstillstånd och mottagits i en kommun. Staten har ett ekonomiskt ansvar för flykting- mottagandet och ersätter kommuner och lands- ting för kostnader relaterade till mottagandet av nyanlända inklusive ensamkommande barn och unga. Kommunersättningen består bl.a. av ett schablonbelopp som betalas ut . Kommunmottagandet sker utspritt över året och antalet personer som kommunerna får ersättning för varierar från månad till månad. Det innebär att det genomsnittliga antalet personer som kommu- nerna får ersättning baseras på månads- data över antalet personer som blev kommun- mottagna 2017–2019. var det genom- snittliga antalet personer som kommunerna fick schablonersättning för 136 822 personer. Antalet bedöms minska 2019–2022 (se tabell 6.7). Statlig ersättning betalas ut för bl.a. boende för ensamkommande barn och unga som blivit mot- tagna i en kommun. fick komm- unerna ersättning för i genomsnitt 14 078 ny- anlända ensamkommande barn och unga. Antalet bedöms minska 2019–2022 (se tabell 6.7). Av dem som beviljas uppehållstillstånd är ungefär hälften . De flesta av dessa personer deltar i etableringsinsatser genom Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag. Del- tagarna är berättigade till etableringsersättning . uppgick antalet deltagare till 62 405 personer. Antalet deltagare förväntas suc- cessivt minska 2019–2022 (se tabell 6.7). Sammantaget beräknas utgifterna under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering till följd av volym- utvecklingen minska med , varav 2019. Fler barn och ökat uttag av föräldrapenning Under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ökar de volymrelaterade utgift- erna. Bland annat beräknas fler barn födas och fler personer beräknas ta ut både föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. Sammantaget beräknas utgifterna under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn öka med 2019–2022, varav 0,2 mil- jarder kronor 2019. Den samlade volymen i vissa transfereringssystem fortsätter att minska Volymen mäts på olika sätt i olika transfererings- system, t.ex. utbetalda dagar eller genomsnittligt antal personer som får ersättning. Omräkning till helårsekvivalenter är ett sätt att göra volymerna jämförbara mellan olika transfereringssystem. En helårsekvivalent motsvarar exempelvis två personer som är sjukskrivna på halv- tid eller två personer som har fulltidsersättning från a-kassa vardera. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Tabell 6.6 Helårsekvivalenter inom vissa transfereringssystem Tusental, andel av befolkningen 20–i procent inom parentes. Utfall 2018, prognos 2019–2022 (15,0) (14,0) (13,5) (13,1) (12,9) Befolkning 20–64 år Anm.: Beloppen avser åldersgruppen 20–och är avrundade varför de inte alltid överensstämmer med summan. 1Inklusive sjuklön som betalas av arbetsgivaren. 2Deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som får ersättning i form av rehabiliteringspenning eller etableringsersättning räknas till sjuk - och rehabiliteringspenning respektive etableringsersättning. 3Summeringen innehåller dubbelräkningar då individer som ingår i andra ersättningssystem också kan vara berättigade till ekonomiskt bistånd. Källor: och egna beräkningar. I tabell 6.6 redovisas, för transfereringssystemen för ohälsa och arbetsmarknad, de i tabell 6.7 angivna volymerna omräknade till helårsekviva- lenter. I tabell 6.6 inkluderas även sjuklön, dvs. er- satt sjukfrånvaro fr.o.m. dag två, i beräkningen av en helårsekvivalent. Det innebär att både personer som står utanför arbetsmarknaden och personer som är i arbete ingår. I tabellen redovisas även ekonomiskt bistånd, som är en utgift, vilket medför viss dubbelräkning eftersom individer som får ersättning från statliga trans- fereringssystem också kan ha rätt till ekonomiskt bistånd. Andelen av befolkningen i åldersgruppen 20–som tar emot ersättning i dessa transfer- eringssystem beräknas minska 2019–2022. Mest minskar antalet mottagare i sjuk- och aktivitets- ersättning samt etableringsersättning. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Tabell 6.7 Volymer inom olika transfereringssystem Antal timmar assistans per vecka per beviljad brukare, (netto)2, miljoner (netto)2, miljoner Antal personer med sjuk- och Antal pensionärer som får Antal uttagna dagar med kommande barn och unga4 Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt och är avrundade till närmaste hundratal om inte annat anges. Arbetslöshet och antal deltagare i arbe ts- marknadspolitiska program är nära sammankopplade med den konjunkturella utvecklingen. De redovisas därför inte i denna tabell u tan ingår i kategorin makro- ekonomiska förutsättningar. 1Könsfördelningen baseras på genomsnittligt antal timmar per brukare och inte summan. 2Antalet dagar med partiell ersättning är omräknat till . 3Könsfördelning baseras på mottagarens kön. 4Avser samtliga ensamkommande barn och unga som kommunerna får ersättning för. Könsfördelningen är en uppskattning som baseras på ett rullande fyraårigt genom- snitt för kommunmottagna ensamkommande barn och unga. 6Könsfördelningen är en uppskattning som baseras på ett rullande treårigt genomsnitt för kommunmottagna. Källa: Egna beräkningar. När en utgiftsförändring inte har samma netto- effekt på den offentliga sektorns konsoliderade utgifter eller det offentliga finansiella sparandet som på de takbegränsade utgifterna kan det moti- vera en teknisk justering av utgiftstaket. Tekniska justeringar har genomförts vid behov sedan utgiftstaket infördes och justeringarna före- slås normalt i budgetpropositionen. I den beslutade budgeten ingår en höjning av statsbidragen till kommunerna för att neutralisera att kommunernas skatteintäkter blir lägre till följd av en skattesänkning för personer . Detta föranleder en teknisk justering av utgiftstaket . Övriga utgiftsförändringar är sådana som inte förklaras av beslut om åtgärder, pris- och löne- omräkning, makroekonomiska förändringar eller volymförändringar. Dessa övriga förändringar består exempelvis av förändringar av nivån på medlemsavgiften till EU. Även tidsförskjutningar i olika program eller utbetalningar, exempelvis investeringar i transportinfrastruktur och olika EU-finansierade program, kategoriseras som övriga utgiftsförändringar. Vidare ingår också den förändring av anslagsbehållningar som följer av skillnaden mellan beräknade anslagsnivåer och prognoser för den faktiska utgiftsförbrukningen. –2022 är det i huvudsak den årliga ökningen av EU-avgiften som förklarar övriga utgiftsförändringar. EU-avgiftens utveckling styrs i stort av den fleråriga budgetramen för EU- budgeten. 6.2Förändring av de takbegränsade utgifterna jämfört med den beslutade budgeten budgetbeslut bygger på en gemensam reservation av och Krist- demokraterna. I tabell 6.8 redovisas skillnaden mellan budgetpropositionen och den av beslutade budgeten. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Tabell 6.8 Anslagsförändringar i den beslutade budgeten jämfört med budgetpropositionen Reformer i beslutad budget motiverar teknisk justering av Takbegränsade utgifter i beslutad Källa: Egna beräkningar. I den beslutade budgeten presenterades en beräkning av de takbegränsade utgifterna . I denna proposition görs en revi- derad beräkning. Förändringen i förhållande till den tidigare beräkningen redovisas i tabell 6.9, fördelad på samma förklaringsfaktorer som i avsnitt 6.1. Sammantaget beräknas de tak- begränsade utgifterna bli högre 2020 och högre 2021 än bedömningen i beslutad budget (se tabell 6.9). De förklaringsfaktorer som främst bidrar till de högre utgifterna är beslut om reformer och minskning av anslagsbehållningar. bidrar bl.a. volymförändringar i en utgifts- sänkande riktning, vilket reducerar den totala utgiftsförändringen. Tabell 6.9 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med den beslutade budgeten för Takbegränsade utgifter i beslutad Reviderad pris- och löneomräkning -0,2 -2,7 -2,3 -2,9 -0,5 -2,0 Takbegränsade utgifter i 2019 års 1Begreppet volym innefattar ett antal olika slags utgiftsförändringar, till följd av bl.a. antal personer i transfereringssystemen, längden som en person finns i ett transfereringssystem samt förändringar av nivån på styckkostnader i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till den makroekonomiska utvecklingen. Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 I propositionen Vårändringsbudget lämnar regeringen förslag om ändrade anslags- nivåer för innevarande budgetår och aviserar ändrade anslagsnivåer –2022. Dessa för- slag och aviseringar sammanfattas per utgifts- område i tabell 6.10. Endast större anslags- förändringar redovisas separat under varje utgifts- område. Se även avsnitt 7.3 för mer information om budgeteffekterna 2019. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Tabell 6.10 föreslagna och aviserade utgiftsförändringar Skatt, tull och exekution Finansiering av kostnader för transporter av frihetsberövade Kostnader för transporter av frihetsberövade Tillskott till rättsliga biträden m.m.1 Försvar och samhällets krisberedskap Finansiering av kärnstöd till () Kärnstöd till () Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ökade kostnader för läkemedelsförmånerna LSS – rätt till stöd för andning och sondmatning Minskning av bidrag för metodutveckling och personalkontinuitet Minskning av bidrag för anställning av resurspersoner trygghetsboende Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Krav på kollektivavtal i nystartsjobb tas bort Insatser för jämställdhet och mot hedersrelaterat våld och förtryck Medel till och Delegationen mot segregation Bidrag till kommuner med socioekonomiskt eftersatta områden Krav på kollektivavtal i nystartsjobb tas bort 1:2, 1:3, 1:12 Rusta arbetssökande för att möta arbetsgivares behov Minskning av bidrag för gymnasial lärlingsutbildning Anpassning av underutnyttjat statsbidrag för yrkesvux Långsammare utbyggnad av särskilda utbildningar m.m. Anslagsminskning forskning och forskningsinformation P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Kultur, medier, trossamfund och fritid Bibehållen fri entré på museer Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande Allmän miljö- och naturvård 1:2, 1:4, 1:11 Åtgärder för värdefull natur, våtmarker Minskning insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur Förstärkning Klimatklivet, inklusive biogas och hemladdning Investeringsstöd för minusutsläpp, forskning, utveckling och test Underlätta tågresor till utlandet, bl.a. nattåg Areella näringar, landsbygd och livsmedel Skydd av värdefull natur, ersättning till markägare av nyckelbiotoprika brukningsenheter Finansiering av satsningar landsbygdsproposition Åtgärder och stöd till jordbruket till följd av extremväder Stärk bredbandsutbyggnaden i hela landet Summa ökning av takbegränsade utgifter2 Anm.: Endast större anslagsförändringar redovisas separat under varje utgiftsområd e. 1Förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99) som tillförs regelstyrda anslag som påverkas av förändringar av volym och makroekonomiska förutsättningar (i första hand transfereringsanslag) utan att någon ny reform föreslås. Dessa medför höjda anslagsnivåer netto om . 2Förslag till följd av nya diskretionära reformer medför höjda anslagsnivåer netto om . Förslag som i enlighet med fotnot 1 tillförs i första hand regelstyrda anslag medför höjda anslagsnivåer netto om . De föreslagna ansl agsförändringarna uppgår sammanlagt till . Källa: Egna beräkningar. Reviderad pris- och löneomräkning Revideringar i pris- och löneomräkningen av förvaltnings- och investeringsanslag ger högre utgifter och 2021, jämfört med den beslutade budgeten. Slutliga omräkningstal har fastställts och en ny preliminär pris- och löneomräkning har genomförts . Anslag som påverkas av den makroekonomiska utvecklingen har justerats utifrån de makro- ekonomiska antaganden som görs i denna pro- position (se avsnitt 3). Den nya makro- ekonomiska bedömningen medför sammantaget något lägre utgifter . Ned- revideringen av BNI påverkar bistånds- ramen och medför att utgifterna under utgifts- område 7 Internationellt bistånd revideras ned både 2020 och 2021 jämfört med den bedömning som låg till grund för beräkningen av utgifterna i budgetpropositionen . Nedjusteringen av timlönen ger lägre utgifter för föräldraförsäkring under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn både 2020 och 2021. ger en ny bedömning av räntan för femåriga stats- obligationer lägre utgifter för studiemedelsräntor under utgiftsområde 15 Studiestöd. För bägge åren, 2020 och 2021, leder ned- revideringar av inkomstindex till lägre utgifter i ålderspensionssystemet. De beräknade utgifterna och 2021 har också förändrats till följd av nya prognoser för antalet personer inom regelstyrda transfereringssystem. Sammantaget innebär det att utgifterna bedöms bli 2,3 respektive lägre 2020 och 2021 jämfört med motsvarande beräkning i budgetpropositionen . En betydande del av denna utgiftsförändring för både 2020 och 2021 beror på att antalet av- gjorda asylärenden reviderats ned. Det ger ett högre genomsnittligt antal inskrivna i Migra- tionsverkets mottagningssystem, vilket leder till att utgifterna beräknas bli högre under utgifts- område 8 Migration 2020 och 2021. De färre avgjorda ärendena medför att färre personer blir aktuella för kommunmottagande P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 och etableringsinsatser, vilket leder till lägre utgifter och 2021 under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etabl- ering. Sammantaget beräknas utgifterna bli lägre eftersom kostnaderna per person tenderar att vara högre i etableringsfasen än i asylmottagandet. Tabell 6.11 Volymer inom olika transfereringssystem 2019– 2021 Förändringar jämfört med den beräkning som låg till grund för den beslutade budgeten 8 Asylsökande, genomsnittligt antal 13 Antal deltagare i etablerings- 13 Genomsnittligt antal nyanlända som kommunerna får schablon- Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt och är avrundade. Endast ett urval volymer med större förändringar mot beslutad budget redovisas i tabellen. Se tabell 6.7 för könsuppdelade utfall. Källa: Egna beräkningar. I förhållande till den beslutade budgeten har den beräknade utgiftsförbrukningen för flera anslag 2020 och 2021 justerats upp. Det medför sammantaget att behållningen av medel beräknas bli lägre dessa år än i den beslutade budgeten . Eftersom posten Minskning av anslags- behållningar är negativt definierad ger mindre anslagsbehållningar ett positivt värde i tabell 6.9. Förändringen är ett resultat av flera olika prognosjusteringar, bl.a. inom EU:s landsbygds- program under utgiftsområde 23 där anslags- nivåerna inte överensstämmer med bedömningen av den nivå på landsbygds- programmet som behövs för att ska kunna utnyttja tillgängliga medel på EU:s budget. Regeringen återkommer med nya anslags- beräkningar i budgetpropositionen . Utgiftsprognoserna kan också revideras till följd av justeringar som motiveras av ny information som inte avser makroekonomiska förutsättningar eller volymer, t.ex. nya prognosmetoder, korri- geringar av tidigare gjorda fel och regeländringar utom regeringens direkta kontroll, t.ex. ändringar i EU-rättsakter. De lägre utgifterna förklaras i huvudsak av en lägre EU-avgift, vilket P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 bl.a. beror på en reviderad bedömning av betalningstaket för programperioden –2027. Statens utgifter beräknas samman- taget understiga den av beslutade utgiftsramen i statens budget . 6.12redovisas den aktuella utgiftsprognosen i förhållande till utfallet , den ursprungliga budgeten och regeringens förslag till förändringar i denna. I den nu aktuella prognosen uppgår utgifterna under samtliga utgiftsområden till sammanlagt 1 . I statens budget anvisades totalt 1 , vilket inkluderar posten Minskning av anslagsbehållningar. Den största enskilda revideringen avser en nedjustering av prognosen för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. om . Därutöver är prognosen nedreviderad med till följd av ändrade volymer och med ytterligare på grund av ändrade makroekonomiska förutsättningar. Utgifterna påverkas även av de förslag regeringen lämnar i propositionen Vårändringsbudget vilka netto höjer anslagen med 2019. De största förändringarna avser anslag inom utgiftsområdena 4 Rättsväsendet, 7 Internationellt bistånd, 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik och 20 Allmän miljö- och naturvård. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Tabell 6.12 Utgifter 2018 och 2019 -0,3 -0,3 Skatt, tull och exekution -0,1 -0,1 -0,5 -0,1 -0,1 Försvar och samhällets krisberedskap -0,6 -0,8 -0,8 -1,0 -0,2 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -1,0 -1,2 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom -0,5 -0,5 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares -0,7 -1,1 -0,5 -0,9 -2,1 -2,1 -0,5 -2,7 -2,2 Kultur, medier, trossamfund och fritid -0,1 -0,1 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och -0,8 -1,7 -0,9 Allmän miljö- och naturvård -0,3 -0,1 -1,5 -1,7 Areella näringar, landsbygd och livsmedel -0,7 -0,8 -0,2 -0,1 Allmänna bidrag till kommuner -3,3 -3,3 Avgiften till Europeiska unionen -0,5 -0,5 -13,6 -15,9 -11,3 -2,4 -15,9 -12,5 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens -0,5 -0,4 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Utfallet har fördelats enligt strukturen i statens budget . 2Enligt den beslutade budgeten (bet. 2018/19:FiU10). 3Enligt förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99). Där 0,0 anges har förslag till ändringsbudget lämnats, men beloppet under utgifts - området uppgår totalt till . 4Anvisat på statens budget enligt beslutad budget (bet 2018/19:FiU10) och förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99). Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Diagram 6.1 Skillnad mellan utgifter och ursprungligt anvisade medel i statens budget för vissa utgiftsområden -1,0 -1,5 -1,7 -2,1 -2,7 -3,3 Anm.: Med anvisade medel i statens budget avses finansutskottets sammanställning (bet. 2018/19:FiU10). Källa: Egna beräkningar. Nedan redogörs för de utgiftsområden som redo- visas i diagram 6.1, under vilka de största sammantagna avvikelserna finns mellan denna utgiftsprognos och ursprungligt anvisade medel i statens budget . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Nedrevideringen i förhållande till ursprungligt anvisade medel i statens budget beror på lägre be- räknade kostnader för i huvudsak stimulans- bidrag och åtgärder inom äldreområdet. Nedrevideringen i förhållande till de ursprungligt anvisade medlen beror på att färre studerande beräknas utnyttja bidragsdelen inom studie- medlet. Vid budgetering av studiemedel för nya utbildningsplatser antas att samtliga studerande kommer att utnyttja studiemedel. I praktiken varierar nyttjandegraden mycket mellan olika utbildningar, och i den aktuella prognosen beräknas en betydligt mindre andel av de stude- rande utnyttja bidraget. Därutöver understiger prognosen för antalet mottagare av studie- startsstöd något den budgeterade volymen efter- som ansökningarna varit färre än vad som förväntats. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning Nedrevideringen i förhållande till de ursprungligt anvisade medlen förklaras av lägre förbrukning av Den främsta förklaringen är att stats- bidrag till skolhuvudmän inte nyttjats fullt ut. Anslagsminskningar i propositionen Våränd- ringsbudget bidrar även till nedrevid- eringen.