prop · H60375 · 2019-03-19 00:00:00 — Regeringen föreslog därför i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99) att regeringen bemyndigas att under 2016−2022 besluta om årliga medlemsavgifter till KIC Raw materials under EIT enligt följande: 2:4 : Forskning och utbildning på forskarnivå högst , 2:6 : Forskning och utbildning på forskarnivå högst , 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå högst och 2:20 : Forskning och utbildning på forskarnivå högst . beslutade i enlighet med regeringens förslag (se skr. 2016/17:75 [Fi 55] om vårändringsbudget , 2017 avseende anslagen. 5.under 2015 besluta om medlemskap i en kunskaps- och innovations- plattform inom hälsa (KIC Healthy living) under för innovation och teknik (EIT) och –2022 besluta om en årlig medlemsavgift på högst med det förtydligandet att den årliga medlemsavgiften avses belasta anslagen 2:4 : Forskning och utbildning på forskarnivå, 2:16 : Forskning och utbildning på forskarnivå och 2:18 Kungl. tekniska hög- skolan: Forskning och utbildning på forskarnivå med vardera: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende anslagen. beslutade regeringen regleringsbrev för avseende anslagen. De årliga medlemsavgifterna är fastställda i euro. På grund av den försvagade svenska kronan visade sig bemyndigandet inte vara tillräckligt omfattande för att göra det möjligt att betala de årliga medlemsavgifterna till plattformen. Regeringen föreslog därför i propositionen Vårändrings- budget (prop. 2015/16:99) att regeringen bemyndigas att under 2016−2022 besluta om årliga medlemsavgifter till KIC Healthy living under EIT enligt följande: 2:4 : Forskning och utbild- ning på forskarnivå, 2:16 : Forskning och utbildning 2018/19:75 Utbildnings- departementet 2018/19:75 Utbildnings- departementet på forskarnivå och 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå om högst vardera. beslutade i enlighet med regeringens förslag (se skr. 2016/17:75 [Fi 55] om vårändringsbudget , utgiftsområde 16 Utbildning och univer- sitetsforskning, e). beslutade regeringen regle- ringsbrev för avseende anslagen. Följande punkter är inte slutbehandlade: 1 b) punkterna 4 och 5. Motioner från allmänna motionstiden /15, bet. 2014/15:UbU9 redovisad, se skr. 2015/16:75 (U 13), 2016/17:75 (U 9) och 2017/18:75 (U 6). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 3 om fler matematiklektioner i högstadiet*: har till- kännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen skyndsamt ska återkomma med relevanta förslag så att undervisningstiden i matematik kan utökas med för samtliga elever i årskurs 7–9 (bet. 2014/15:UbU9 s. 6 f.). gav regeringen i uppdrag att ta fram förslag till en stadieindelad timplan för (U2014/03489/S och U2014/05377/S). I uppdraget angavs att bl.a. skulle beakta den utökning av undervisningstid i matematik i årskurs 7–9 med motsvarande som aviserades ekonomiska vårproposition (prop. 2013/14:100). Uppdraget redovisades (U2014/07140/S). Redovisningen låg till grund för promemorian En stadieindelad timplan i och närliggande frågor (U2016/03475/S) som remitterades . I promemorian föreslogs bl.a. en utökad undervisningstid i matematik i högstadiet . beslutade regeringen förordning om ändring i skolförordningen (2011:185) (SFS 1512). Ändringen innebär bl.a. att elever får garanterad undervisningstid i matematik i högstadiet. Förordningsändringen träder i kraft . Punkten är slutbehandlad. Möjligheter till fjärrundervisning Prop. 2014/15:44, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (U 15), 2016/17:75 (U 10) och 2017/18:75 (U 7). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om utvärdering av fjärrundervisning*: har tillkänna- gett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen i sin utvärdering av fjärrundervisning dels särskilt bör granska hur lagändringen påverkar huvudmännens incitament att anställa behöriga lärare, dels särskilt bör följa försöksverksamheten med fjärrundervisning i alla ämnen och återkomma med en delrapport (bet. 2014/15:UbU3 s. 15 f.). gav regeringen i uppdrag att bl.a. utvärdera fjärrundervisning, inklusive fjärrundervisning enligt förord- ningen (2015:481) om försöksverksamhet med fjärrundervisning. I uppdraget ingår bl.a. att myndigheten ska bedöma hur möjligheten till fjärrundervisning påverkar huvudmännens incitament att anställa behöriga lärare. Myndigheten skulle lämna en delredovisning av uppdraget till () och en slutredovisning (U2015/04701/S). lämnade en delredovisning av uppdraget och en (U2017/00488/GV) och slutredovisade uppdraget (U2018/04181/GV). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 4 om utökade möjligheter till undervisning och fjärrundervisning på entreprenad*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör tillsätta två utredningar om utökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet och fjärrundervisning på entreprenad samt generellt se över entreprenadbestämmelserna i 23 kap. skollagen (bet. 2014/15:UbU3 s. 16 f.). beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. föreslå hur skolhuvudmän genom fjärrundervisning på entreprenad eller på annat sätt kan ges ökade möjligheter att erbjuda elever modersmålsundervisning och studiehand- ledning på modersmål (U 2015:09, dir. 2015:112). I direktiven bedömde regeringen att de två frågorna som enligt tillkännagivande ska utredas låg nära varandra och att det var ändamålsenligt att samla båda uppdragen inom en och samma utredning. Regeringen ansåg dock, i likhet med , att det var angeläget att frågan om utökade möjligheter till fjärrundervisning på entreprenad i modersmål och studiehandledning på modersmål utreddes skyndsamt och utredaren fick därför i uppdrag att lämna förslag i dessa frågor i ett delbetänkande. lämnade utredaren delbetänkandet Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål (SOU 2016:12). Betänkandet remitterades och överlämnade regeringen till propositionen Fjärrundervisning och entreprenad – nya möjligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål (prop. 2015/16:173). beslutade i enlighet med förslaget i propositionen och regeringen utfärdade den lag om ändring i skollagen (2010:800) som antagit (bet. 2015/16:UbU18, rskr. 2015/16:315, SFS 761). Utredningen skulle även bl.a. bedöma om bestämmelserna i 23 kap. skollagen om entreprenad och samverkan bör ändras och vid behov föreslå nya ändamålsenliga avtals- former för skolhuvudmän som avser att ingå avtal med varandra om att utföra uppgifter avseende undervisning. Denna del av uppdraget redovi- sades . Betänkandet remitterades och remisstiden gick ut . Regeringen avser att återkomma till med en proposition under /19. Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 3 och 4. Motioner från allmänna motionstiden /15, bet. 2018/19:75 Utbildnings- departementet 2018/19:75 Utbildnings- departementet redovisad, se skr. 2015/16:75 (U 16), 2016/17:75 (U 11) och 2017/18:75 (U 8). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om frivilliga gymnasiestudier*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att gymnasiestudier fortsatt ska vara frivilliga (bet. 2014/15:UbU10 s. 9 f.). beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. föreslå åtgärder för att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (U 2015:01, dir. 2015:31). Det skulle enligt direktiven övervägas om det borde bli obligatoriskt för alla unga kvinnor och män att gå en gymnasieutbildning eller om andra åtgärder som ger ungdomar drivkrafter att påbörja och fullfölja en sådan utbildning är att föredra. och beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2015:82 och dir. 2015:141). Utredningen redovisade sitt uppdrag i betänkandet En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasie- utbildning (SOU 2016:77). Utredningen föreslog inte att gymnasieskolan ska vara obligatorisk utan bedömde att andra åtgärder är att föredra. Betänkandet remitterades och remisstiden gick ut . beslutade regeringen propositionen En gymnasieutbildning för alla (prop. 2017/18:183). Regeringen föreslog inte att gymnasieskolan ska vara obligatorisk och ansåg därmed att tillkännagivandet fick anses vara slutbehandlat. angav vid behandlingen av propositionen att det delade regeringens bedömning att tillkännagivandet är slutbehandlat (bet. 2017/18:UbU23 s. 39). beslutade i enlighet med förslaget i propositionen med undantag för de föreslagna bestämmelserna om ett undantag för elever på introduktions- program från vissa behörighetskrav till högskoleförberedande program (bet. 2017/18:UbU23, rskr. 2017/18:309). Punkten är slutbehandlad. Punkt 4 om grundläggande högskolebehörighet för elever i gymnasie- skolan*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att det fortsatt ska vara en rättighet och inte en skyldighet för elever på gymnasieskolans yrkesprogram att läsa in grundläggande behörighet till högskolan (bet. 2014/15:UbU10 s. 15 f.). beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a., efter att ha analyserat olika alternativ, föreslå hur elevens rättighet att läsa de kurser som leder till grundläggande behörighet till högskolan kan stärkas (U 2015:01, dir. 2015:31). och beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2015:82 och dir. 2015:141). Utredningen redovisade sitt uppdrag i betänkandet En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (SOU 2016:77). Utredningen föreslog att det fortsatt ska vara en rättighet, inte en skyldighet, att läsa de kurser som leder till grundläggande behörighet till högskolan. Betänkandet remitterades och remisstiden gick ut . remitterades promemorian Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program (U2017/03537/GV). Även förslaget i den promemorian innebar att det fortsatt ska vara en rättighet, inte en skyldighet, att läsa de kurser som leder till grundläggande behörighet till högskolan. Remisstiden gick ut . beslutade regeringen propositionen Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program (prop. 2017/18:184). Inte heller i propositionen föreslogs att det skulle bli en skyldighet för elever på gymnasieskolans yrkesprogram att läsa de kurser som leder till grundläggande behörighet i högskolan. I stället föreslogs att rätten skulle stärkas. avslog förslaget i propositionen (bet. 2017/18:UbU30, rskr. 2017/18:429). Regeringen har lagt skrivelse om detta till handlingarna. Regeringen avser att återkomma till med anledning av tillkännagivandet . Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkt är inte slutbehandlad: 4. Motioner från allmänna motionstiden /15, bet. 2014/15:UbU11 redovisad, se skr. 2015/16:75 (U 18), 2016/17:75 (U 12) och 2017/18:75 (U 9). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 3 om skriftligt ordningsomdöme*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen ska vidta åtgärder för att skolor ska kunna ge elever på gymnasiet och högstadiet ett skriftligt ordningsomdöme (bet. 2014/15:UbU11 s. 20 f.). När det gäller grund- skolan får den individuella utvecklingsplanen, utöver omdömen om bl.a. elevens kunskapsutveckling i förhållande till kunskapskraven, även innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om rektorn beslutar det (10 kap. 12 och 13 §§ skollagen [2010:800]). Enligt regeringens bedömning medger således befintligt regelverk att skriftlig dokumentation, av den typ som tillkännagivandet avser, upprättas inom ramen för den individuella utvecklingsplanen i . När det gäller gymnasieskolan beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. analysera och föreslå åtgärder för att ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (U 2015:01, dir. 2015:31). Direktiven lämnade utrymme för utredningen att lämna förslag om skriftliga ordningsom- dömen om utredningen ansåg att det var befogat för att uppnå de mål som utredningen syftade till. Utredningen redovisade sitt uppdrag i betänkandet En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (SOU 2016:77). Utredningen föreslog inte att skriftliga ordningsomdömen ska införas i gymnasieskolan. Betänkandet remitterades och remisstiden gick ut . beslutade regeringen propositionen En gymnasieutbildning för alla (prop. 2017/18:183). I propositionen bedömde regeringen att de förslag som lämnades i propositionen på ett bättre sätt än skriftliga ordningsomdömen kan bidra till att elevernas motivation och kunskapsinhämtning ökar och därmed till bättre studiero. Regeringen framhöll vidare i propositionen att det är viktigt att lärarre- surserna används för undervisning och stöd för eleverna. Regeringen angav därför att den inte hade för avsikt att vidta åtgärder för att elever i 2018/19:75 Utbildnings- departementet 2018/19:75 Utbildnings- departementet gymnasieskolan ska kunna få ett skriftligt ordningsomdöme. Tillkännagi- vandet ansågs därmed slutbehandlat. angav vid behandlingen av propositionen att det delade regeringens bedömning att tillkännagivandet är slutbehandlat (bet. 2017/18:UbU23 s. 39). beslutade i enlighet med förslaget i propositionen med undantag för de föreslagna bestämmelserna om ett undantag för elever på introduktionsprogram från vissa behörighetskrav till högskoleförbere- dande program (bet. 2017/18:UbU23, rskr. 2017/18:309). Punkten är slutbehandlad. Kvalitetssäkring av högre utbildning Skr. 2015/16:76, bet. Motioner från allmänna motionstiderna 2014/15 och 2015/16. redovisad, se skr. 2016/17:75 (U 16) och 2017/18:75 (U 11). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 5 om utvärdering av det nya systemet*: har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska utvärdera och följa upp det nya kvalitetssäk- ringssystemet efter införandet (bet. 2015/16:UbU9 s. 13 f.). beslutade regeringen om ändring av regleringsbrevet för avseende . Myndigheten fick då i uppdrag att ansvara för att det, efter att kvalitetssäkringssystemet har införts, görs en extern uppföljning och utvärdering av om systemet har varit kvalitetsdrivande för såväl lärosätena som deras utbildningar. Uppföljningen ska också belysa om, och i så fall på vilket sätt, studenters och arbetslivets erfarenheter har tagits till vara i bedömningsarbetet. Upp- draget ska redovisas till () . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 6 om jämförelser av utbildningars kvalitet*: har till- kännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska se över hur utbildningars kvalitet ska kunna jämföras mellan olika lärosäten (bet. 2015/16:UbU9 s. 19 f.). beslutade regeringen om ändring av regleringsbrev för avseende . Myndigheten fick då i uppdrag att vidareutveckla och implementera ett nytt system för kvalitetssäkring av högre utbildning i enlighet med de bedömningar som regeringen gör i den skrivelse som aktuell riksdagsskrivelse avser. I uppdraget ingick att föreslå hur utbildningars kvalitet ska kunna jämföras mellan olika universitet och högskolor. Uppdraget redovisades till () . Regeringen avser att återkomma till i frågan . Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 5 och 6. Motioner från allmänna motionstiden /16, bet. 2015/16:UbU12 redovisad, se skr. 2016/17:75 (U 17) och 2017/18:75 (U 12). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 2 om mer matematik på högstadiet*: har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om en ytterligare utökning av undervisningstiden i matematik i årskurs 7– 9 för att stärka elevernas matematikkunskaper (bet. 2015/16:UbU12 s. 6 f.). gav regeringen i uppdrag att ta fram förslag till en stadieindelad timplan för (U2014/03489/S och U2014/05377/S). I uppdraget angavs att bl.a. skulle beakta den utökning av undervisningstid i matematik i årskurs 7–9 med motsvarande som aviserades ekonomiska vårproposition (prop. 2013/14:100). Uppdraget redovisades (U2014/07140/S). Redovisningen låg till grund för promemorian En stadieindelad timplan i och närliggande frågor (U2016/03475/S) som remitterades . I pro- memorian föreslogs bl.a. en utökad undervisningstid i matematik i hög- stadiet . beslutade regeringen förordning om ändring i skolförordningen (2011:185) (SFS 1512). Ändringen innebär bl.a. att elever får garanterad undervisningstid i matematik i högstadiet. Förordningsändringen träder i kraft . Punkten är slutbehandlad. Motioner från allmänna motionstiden /16, bet. 2015/16:UbU13 redovisad, se skr. 2016/17:75 (U 18) och 2017/18:75 (U 13). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 6 om breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning*: Riks- dagen har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska utreda om en breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning kan införas och vilka konsekvenser det skulle medföra (bet. 2015/16:UbU13 s. 13 f.). gav regeringen genom tilläggsdirektiv (U 2014:01) i uppdrag att analysera om det finns intresse och förut- sättningar för en försöksverksamhet med branschlärlingar, dvs. gymnasial lärlingsutbildning med större inflytande och ansvar för branscher och arbetsgivare (dir. 2014:50). Utredningen slutredovisade sitt uppdrag i slutbetänkandet Välja yrke (SOU 2015:97). Utred- ningen förde i tät kontakt med ett flertal branschorganisationer dis- kussioner om hur den gymnasiala lärlingsutbildningen kan utvecklas. Utredningen bedömde att det inte fanns något större intresse för att utveckla en lärlingsmodell av centraleuropeiskt snitt där lärlingen rekry- 2018/19:75 Utbildnings- departementet 2018/19:75 Utbildnings- departementet teras och anställs av arbetsgivaren för att få hela sin utbildning på arbets- platsen. Branschorganisationer efterfrågade i stället möjligheter att ta större ansvar för vissa yrkesutbildningar med stor betydelse för arbets- marknaden som riskerar att nedprioriteras inom utbildningssystemet. Detta ledde fram till att utredningen i slutbetänkandet föreslog en försöksverksamhet med branschskolor. Betänkandet remitterades och beslutade regeringen propositionen En försöksverksamhet med branschskolor (prop. 2016/17:161). Regeringen redogjorde där för tillkännagivandet och kom till slutsatsen att det inte bör utredas vidare om en breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning kan införas. Tillkännagivandet ansågs därmed slutbehandlat. Tillkännagivandet nämndes inte särskilt i samband med utbildningsutskottets behandling av propositionen (bet. 2016/17:UbU21) och beslutade i enlighet med förslaget i propositionen (rskr. 2016/17:319). Utbild- ningsutskottet har därefter framfört att det alltjämt anser att en lärlingsut- bildning är en viktig del i utbildningssystemet och att tillkännagivandet inte är tillgodosett (bet. 2017/18:KU21, yttr. 2017/18:UbU5y, rskr. 2017/18:326). Regeringen konstaterade i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 avsnitt 4.3.3 s. 110) att punkten åter är öppen. Punkten är inte slutbehandlad. Motioner från allmänna motionstiden /15 och 2015/16, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (U 20) och 2017/18:75 (U 14). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 10 om skolavslutningar och andra traditionella högtider*: Riks- dagen har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att det ska införas ett undantag från 1 kap. 6 § skollagen (2010:800) med innebörden att konfessionella inslag ska få förekomma i offentliga skolor, i annan utbildning än undervisning, i samband med firandet av skolavslutningar och andra traditionella högtider (bet. 2015/16:UbU14 s. 44 f.). fördes samtal om skolor med konfessionell inriktning m.m. med Modera- terna, , och . Regeringen bedömde i propositionen En skyldighet att erbjuda lovskola (prop. 2016/17:156) att frågan om konfessionella inslag vid skolavslutningar och andra traditionella högtider måste utredas ytterligare. Bedömningen gjordes bl.a. mot bakgrund av den remisskritik som framfördes när pro- memorian Vissa skollagsfrågor – Del 2 (U2014/05176/S) remitterades 2014. I promemorian fanns ett förslag med innebörden att det, när det gäller verksamhet med offentlig huvudman, ska införas en möjlighet att låta utbildningen innehålla enstaka inslag med konfessionell prägel som syftar till att överföra och utveckla traditioner som är en del av samhällets kulturarv. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. undersöka om det finns behov av att ändra i skollagen för att kunna göra undantag från förbudet mot konfessionella inslag, oavsett huvudman och inriktning, i samband med firandet av skol- avslutningar och andra traditionella högtider och, om så bedöms vara fallet, analysera hur ett förslag till sådan ändring förhåller sig till bestämmelser som ger uttryck för skolans värdegrund (U 2018:02, dir. 2018:15). Uppdraget ska redovisas (dir. 2018:59). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 14 om nationellt digitalt lärarlyft*: har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska utreda frågan om att införa ett nationellt digitalt lärarlyft (bet. 2015/16:UbU14 s. 59 f.). gav regeringen i uppdrag att ta fram och genomföra nationella skolut- vecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor. Insatserna inom de nationella skolutvecklingsprogrammen ska enligt uppdraget bestå av olika kompetensutvecklings- och stödinsatser riktade till huvudmän och skolor, bl.a. när det gäller it som såväl pedagogiskt som administrativt verktyg. Uppdraget innefattar att ta fram förslag till nödvändiga kompetensutvecklingsinsatser avseende digitala lärresurser och verktyg för att stärka den digitala kompetensen i undervisningssituationen samt för en effektivare administration. Dessa insatser ingår i skolutvecklings- programmen . Kompetensutvecklingsinsatserna avseende digi- tala verktyg och lärresurser ska enligt uppdraget vara långsiktiga och ta till vara de möjligheter till pedagogisk utveckling och administrativa vinster som utvecklingen på området medför. Regeringen bedömde i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.3.6) att det finns ett behov av ett förstärkt stöd för deltagande i kompetensutvecklingsinsatser för att underlätta och säker- ställa införandet av programmering i undervisningen och att medel därför bör tillföras för detta ändamål. beslutade regeringen en nationell digitaliserings- strategi för skolväsendet (U2017/04119/S). Ett av de delmål som fastslås i strategin är att förskolechefer, rektorer och huvudmän ska ha förmåga att strategiskt leda digitalt utvecklingsarbete i verksamheterna. Ett annat delmål är att personal som arbetar med barn och elever ska ha kompetens att välja och använda ändamålsenliga digitala verktyg i utbildningen. Förskolechefer, rektorer och huvudmän behöver enligt strategin skapa förutsättningar för personalens kompetensutveckling så att eleverna ges möjligheter att stärka dessa kompetenser. I strategin anges att regeringen i syfte att genomföra de övergripande målen i strategin tillsammans med Kommuner och Landsting kommer att bryta ned strategins del- mål till initiativ och aktiviteter. Regeringen bedömde i skrivelsen om samisk utbildning (skr. 2017/18:68) att ovan nämnda åtgärder är de mest ända- målsenliga med anledning av tillkännagivande och att till- kännagivandet därmed fick anses slutbehandlat. har konstaterat att regeringen redovisat ett antal genomförda åtgärder. Utskottet har ansett att ytterligare insatser behövs på området och att till- kännagivandet därmed inte är tillgodosett (bet. 2017/18:KU21, yttr. 2017/18:UbU5y, rskr. 2017/18:326). Regeringen konstaterade i budget- propositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 avsnitt 3.3.3 s. 93) att punkten åter är öppen. Punkten är inte slutbehandlad. 2018/19:75 Utbildnings- departementet 2018/19:75 Utbildnings- departementet