prop · H603100 · 2019-04-10 00:00:00 — Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budget- politiken. Riktlinjernas syfte är att ange politikens inriktning inför budgetpropositionen . Riktlinjerna för den ekonomiska politiken baseras på propositionens övriga innehåll, dvs. en beskrivning av finanspolitikens övergripande inriktning, en bedömning av den makroekonomiska utvecklingen och den offentliga sektorns finanser, en uppföljning och bedömning av de budgetpolitiska målen, en uppföljning av statens budget samt en bedömning av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet. I propositionen lämnas även förslag till vissa ändringar av utgiftsområdenas indelning. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Förslag till riksdagsbeslut ..................................................................................... Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken ........................... Utsikter för svensk ekonomi................................................................. Det finanspolitiska ramverket ska värnas ............................................. Den makroekonomiska utvecklingen................................................................... Utsikterna i omvärlden och 2020 ................................................. Tillväxtutsikterna för 2019 och 2020 ....................................... Utvecklingen 2021 och 2022 ................................................................. Osäkerhet i prognosen........................................................................... Utvecklingen enligt andra bedömare .................................................... Utvärdering av prognoser för BNP-tillväxten ..................................... Fördjupning om utvecklingen på arbetsmarknaden ............................ Regeringens mått på välstånd ................................................................ De budgetpolitiska målen ..................................................................................... Uppföljning av målet för det finansiella sparandet .............................. Uppföljning av skuldankaret ................................................................. Bedömning av utgiftstakets nivå 2022 .................................................. Uppföljning av det kommunala balanskravet....................................... Uppföljning av målen i stabilitets- och tillväxtpakten......................... Den europeiska terminen och EU:s rekommendation till ..... Finanspolitiska rådets bedömningar ..................................................... granskning av årsredovisningen för staten 2017 ....... 5.1Förslag till ändrade skatteregler och förändringar av övriga inkomster i propositionen Vårändringsbudget ..................... Offentliga sektorns skatteintäkter ........................................................ Uppföljning av statens inkomster......................................................... Utveckling av de takbegränsade utgifterna ............................. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Förändring av de takbegränsade utgifterna jämfört med den Arbetskostnadsindex i pris- och löneomräkningen............................ Prisomräkning av vissa anslag på infrastrukturområdet..................... Den offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld ............. Budgeteffekter av och regeringens åtgärder sedan Den offentliga sektorns finanser ......................................................... Nettoförmögenheten och skuldutvecklingen ..................................... Finansiellt sparande enligt olika bedömare ......................................... Uppföljning av statens budgetsaldo .................................................... Uppföljning av offentliga sektorns finanser ....................................... Bedömning av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet....................................... Vad avses med att finanspolitiken är hållbar? Ett scenario för utvecklingen på lång sikt ........................................... Förutsättningarna kan ändras .............................................................. Beräkningarnas känslighet och jämförelse med föregående Finanspolitiken bedöms sammantaget vara långsiktigt hållbar ......... Ändrad fördelning av ändamål och verksamheter på utgiftsområden .............. Tabellsamling den makroekonomiska utvecklingen och offentliga finanser Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Förslag till reformer och finansiering i propositionen Den offentliga sektorns finanser........................................................... Scenarier: 1 Lägre potentiell produktivitet och 2 Högre potentiell Jämförelse mellan regeringens prognoser............................................. Jämförelse mellan olika bedömares prognoser..................................... Medelprognosfel för prognoser för BNP-tillväxt ................................ Rangordningar av bedömarens prognosprecision ................................ Finansiellt sparande i den offentliga sektorn samt indikatorer för avstämning mot överskottsmålet .......................................................... Ursprungligt och faktiskt utgiftstak..................................................... Utgiftstak och takbegränsade utgifter .................................................. Nyckeltal för uppföljning av stabilitets- och tillväxtpaktens Offentligfinansiella effekter av ändrade skatte- och avgiftsregler i propositionen Vårändringsbudget och propositionen Extra ändringsbudget – Sänkt mervärdesskatt på Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomsterna i statens Skatt på arbete ........................................................................................ Faktisk och underliggande utveckling av kommunernas Fastighetsskatt och fastighetsavgift ................................... Skatt på konsumtion och insatsvaror.................................................... Förändring av totala skatteintäkter till följd av regeländringar........... Antaganden i skatteprognoserna och förändringar jämfört med Aktuell prognos jämfört med beslutad budget samt Övriga inkomster, aktuell prognos jämfört med beslutad budget Övriga inkomster, utfall och 2018 jämfört med statens budget P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Utgifter under budgetens utgiftsområden och takbegränsade utgifter som andel av BNP ..................................................................... Utgifter per utgiftsområde..................................................................... Förändringar av takbegränsade utgifter jämfört med det föregående Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med det föregående året till följd av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna Omräkningstal i pris- och löneomräkningen av förvaltningsanslag 2019 och 2020 ......................................................................................... Helårsekvivalenter inom vissa transfereringssystem ............................ Volymer inom olika transfereringssystem............................................. Anslagsförändringar i den beslutade budgeten jämfört med Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med den beslutade föreslagna och aviserade utgiftsförändringar................................ Volymer inom olika transfereringssystem 2019–2021........................ Utgifter 2018 och 2019......................................................................... Budgeteffekter av beslut om statens budget , jämfört med budgetpropositionen ........................................ Budgeteffekter av föreslagna och aviserade åtgärder sedan den av Sammanlagda budgeteffekter sedan budgetpropositionen av beslut om statens budget samt av regeringens förslag och aviseringar...................................................... Den konsoliderade offentliga sektorns finanser ................................. Den offentliga sektorns skatter och avgifter ...................................... Den offentliga sektorns utgifter .......................................................... Indikatorer för impuls till efterfrågan ................................................. Samlade budgeteffekter av tidigare beslut och aktuella förslag och aviseringar i förhållande till föregående år ................................... Statens inkomster och utgifter............................................................. Statens finansiella sparande och budgetsaldo 2018–2022................... Ålderspensionssystemets inkomster och utgifter .............................. Inkomstindex, balanstal och följsamhetsindexering .......................... Den offentliga sektorns okonsoliderade tillgångar och skulder samt nettoförmögenhet 2017............................................................... Den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet ...................... Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld och bidrag till Bedömningar av finansiellt sparande ................................................... Bedömningar av strukturellt sparande................................................. Utfall för statens budget 2018 ............................................................. Offentliga sektorns inkomster och utgifter. förändringar jämfört med beslutad budget .......................... P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet. prognos och förändringar jämfört med beslutad budget .... Förändringar jämfört med beslutad Demografiskt betingad förändring i sysselsättning ........................... Primära offentliga utgifter vid oförändrat beteende .......................... Utträdesålder och återstående medellivslängd ................................... Europeiska kommissionens hållbarhetsindikatorer för ett urval P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Inköpschefsindex för tillverkningsindustrin......................................... BNP och bidrag till BNP-tillväxten....................................................... Brist på arbetskraft ................................................................................. BNP-prognos med osäkerhetsintervall.................................................. Ungdomsarbetslöshet (15–) .......................................................... Arbetskraftsdeltagande och sysselsättningsgrad för inrikes och utrikes födda (25–) ......................................................................... Arbetslöshet efter utbildningsnivå (25–) ...................................... Arbetskraftsdeltagande och sysselsättnings-grad bland äldre ............. Hushållens låneskulder i procent av disponibel inkomst och av hushållens finansiella tillgångar.............................................................. Halter av PM2,5 och NO2 i gatumiljö (årsmedelvärden) .................... Ekologisk status och potential för svenska och europeiska nationella växthusgasutsläpp och BNP................................... Andel som bedömer sin hälsa som bra eller mycket bra , Andel som anser att de är nöjda eller mycket nöjda med livet, uppdelat på inrikes och utrikes uppväxt................................................ Arbetade timmar, timlön och lönesumma............................................. Utveckling av inkomst från transfereringar på skatt och arbete ......... Skatt på företagsvinster .......................................................................... Hushållens konsumtion, fasta bruttoinvesteringar och intäkter Skillnad mellan utgifter och ursprungligt anvisade medel i statens budget för vissa utgiftsområden............................. Den offentliga sektorns finansiella och strukturella sparande........... Den offentliga sektorns inkomster och utgifter ................................. Finansiellt sparande och resultat 1998–2022....................................... Lönesumma och kommunala skatteinkomster ................................... Konsumtionsutveckling motsvarande det demografiska behovet i kommunsektorn, modellberäkning ..................................................... P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Kommunalt finansierad sysselsättning ............................................... Kommunalt finansierad sysselsättning och arbetade timmar per 1 000 invånare ....................................................................................... Den offentliga sektorns nettoförmögenhet fördelad på sektorer..... Den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet...................... Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld.......................... De enskilda sektorernas bidrag till den konsoliderade offentliga Befolkningsförändringar jämfört med ....................................... Befolkningen i åldrarna 20–......................................................... Arbetade timmar per person och ålder ............................................... Arbetskraft, timmar och sysselsättning .............................................. Offentlig konsumtion per person och ålder....................................... Offentlig konsumtion per ändamål..................................................... Den offentliga sektorns pensionsutgifter och pensionssystemets Primära offentliga inkomster och utgifter vid oförändrat Finansiellt sparande vid oförändrat beteende..................................... Offentliga sektorns finansiella nettotillgångar och konsoliderade bruttoskuld vid oförändrat beteende .................................................. Offentliga utgifter –2018............................................................. BNP per person fördelat efter användning......................................... P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen godkänner förslaget till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (avsnitt 2). 2.Riksdagen godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska innefattas i utgiftsområde 1 och utgiftsområde 8 Migration (avsnitt 9). 3.Riksdagen godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska innefattas i utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning och utgiftsområde 1 (avsnitt 9). 4.Riksdagen godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska innefattas i utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (avsnitt 9). 5.Riksdagen godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska innefattas i utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid och utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (avsnitt 9). ekonomiska politiken och budgetpolitiken P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 2Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Samhällsproblemen ska lösas. Jobben ska bli fler, klimatutmaningen mötas, välfärden tryggas och kunskaperna i skolan öka. ska vara ett samhälle präglat av frihet, gemenskap, samman- hållning och respekt för den enskilda människans vägval. Det parlamentariska läget riksdagsval innebär att gamla positioner har behövt omprövas och nya samarbeten komma till. Tilltron till vår demokrati ska fördjupas. står vi tillsammans inför stora utmaningar: klimatförändringar, bristande integ- ration, segregation och bidragsberoende, en globalisering som fortsätter att pröva vår konkur- renskraft, ökade klyftor, ökad polarisering och rasism, gängbrottslighet, demografi, bostadsbrist och ett allt mer osäkert närområde. Med olika politiska utgångspunkter förenas partierna bakom januariavtalet i försvaret av en stark rättsstat och ett orubbligt skydd för den enskilda människans fri- och rättigheter, motstånd mot främlingsfientlighet och stöd för oberoende fria medier, jämställdhet, jämlikhet och lika förutsättningar oberoende av bakgrund. Vårt välstånd ska tryggas med en hög syssel- sättning bland både kvinnor och män, starka drivkrafter att arbeta och bättre förutsättningar för innovation, export och jobbskapande. Ett eget jobb ger möjlighet till egen försörjning och självbestämmande. Möjligheterna att starta och driva företag samt att lyckas som företagare ska bli bättre och skatten på arbete sänkas. Fler reformer krävs för att arbetsgivare ska kunna tillsätta de över 100 000 lediga jobb där det ofta saknas sökande med rätt kompetens. Näringslivets samlade konkurrenskraft kräver fler innovativa och växande företag. Med de välståndsskapande krafterna skapas jobb i hela landet. De globala klimatförändringarna är vår tids ödesfråga. ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Det av beslutade målet om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären ska uppnås. Ekonomiska styrmedel ska användas för att ställa om samhället i miljövänlig riktning och bidra till att fler kan göra klimatsmarta val i sin vardag. Miljöskadliga subventioner behöver fasas ut såväl i som globalt. En kraftfull grön skatteväxling ska genomföras. Samhällets klimatinvesteringar ökar och bidrar till jobb och företagande i hela landet. Företagen har en nyckelroll i den gröna omställningen. Ambit- ionen är att klimatomställningen sker på ett sådant sätt att alla har möjlighet att vara en del av lösningen. Den ekonomiska politiken ska fortsatt bidra till att de svenska miljömålen nås. Skyddet av utrotningshotade arter och värdefull natur till kommande generationer ska gå hand i hand med en stark rättssäkerhet för markägare och företag. Den generella och skattefinansierade välfärden stödjer ett högt arbetskraftsdeltagande, bidrar till jämlikhet och jämställdhet samt banar väg för bättre livschanser för alla. Vårdköerna ska kortas. Den ekonomiska tryggheten för pensionärer som arbetat och betalat skatt hela sina yrkesliv ska stärkas. Funktionsnedsattas möjligheter att delta i arbets- och samhällslivet ska förbättras. Alla som har rätt till assistans ska också få det. Nyanländas integration i det svenska samhället ska präglas av en tydlig förväntan om, och goda P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 möjligheter, att tillägna sig det svenska språket och de yrkeskunskaper som efterfrågas på arbets- marknaden. Trots att utrikes föddas sysselsätt- ningsgrad är högre i än motsvarande genomsnitt i EU är skillnaden mot inrikes föddas sysselsättningsgrad stor och behöver minska. Både kvinnor och män ska från samhällets sida mötas av samma förväntningar och ges rätt förutsättningar för att kunna försörja sig själva genom inträde på arbetsmarknaden. Samman- hållning och jämställdhet förutsätter att kvinnor och män har lika rätt till utbildning och arbete. Hedersrelaterat våld och förtryck ska alltid bekämpas. Det måste förebyggas, förhindras och straffas. ska ha en human, rättssäker och långsiktigt hållbar migrations-politik som värnar asylrätten och som bygger på en bred överens- kommelse i . Alla ska ges likvärdiga möjligheter att tillgodo- göra sig de kunskaper och färdigheter som krävs på morgondagens arbetsmarknad, i när kraven drivs upp av en hårdnande internationell konkurrens. ska stärkas som kunskaps- nation. Skolan ska präglas av ordning och studiero, kunskapsfokus och likvärdighet. Lärares arbetstid ska ägnas åt undervisning. Hela ska leva och växa. Möjligheterna att bo, studera och arbeta i hela landet förbättras med bredband, vägar, järnvägar och bostads- byggande. Landsbygdens utveckling är avgörande för hela . Där skapas klimatsmart energi, sund och säker mat och värden som bidrar till jobb och välfärd. Fler bostäder behövs för att underlätta för ungdomar att få sin första bostad, för människor att flytta dit jobben finns och för att bryta den växande boendesegregationen. Bostadsmark- naden behöver reformeras så att fler människors behov kan mötas, reglerna förenklas och konkur- rensen öka. Det behövs mer av blandade bostadsområden och större möjligheter att göra boendekarriär. Rörligheten på bostadsmarknaden förbättras när flyttkedjor ger ett bättre nyttjande av beståndet. Arbetet mot kriminalitet och terrorism ska fortsätta att stärkas. Polisen och hela rättsväsendet ska ha de resurser som krävs för att möta grov och organiserad brottslighet, ha en hög beredskap mot terrorism och säkra tryggheten i människors vardag. Tryggheten i hela landet ska öka, rättsväsendet stärkas och antalet polis- anställda öka med 10 000 till 2024. ska göra sin del i arbetet med att bekämpa brottsligheten och förebygga kriminalitet. Vårt närområde blir alltmer osäkert, som extrema krafter underblåser polarisering, misstro och främlingsfientlighet i vårt land. demokrati och rätt till självbestämmande ska värnas från inre och yttre hot med ett stärkt arbete mot alla former av våldsbejakande extremism. Med en fortsatt ökad försvarsförmåga ökar tryggheten i och stabiliteten i vårt närområde. I då auktoritära rörelser ropar på starka ledare vilar ansvaret tungt på folkvalda att visa demokratins överlägsna förmåga att lösa samhällsproblemen. Svensk ekonomi har utvecklats starkt. Trots en tilltagande ekonomisk osäkerhet är ekonomiska utgångsläge gott. Ordning och reda råder i de offentliga finanserna, som har den lägsta statsskuldskvoten och den högsta sysselsättningsgraden . Den höga sysselsättningen har gett den lägsta andelen försörjda av ersättnings- och försäkringssystem . Överens- kommelsen om det finanspolitiska ramverket ska värnas för att säkerställa långsiktigt hållbara statsfinanser. står väl rustat att lösa de samhällsproblem vi står inför. Den ekonomiska vårpropositionen bygger på en sakpolitisk överenskommelse mellan Social- demokraterna, . Med januariavtalet som grund bygger vi nu förändring som är hållbar . Vi vill skapa förutsättningar för ett samhälle där samman- hållning och trygghet går hand i hand med människors frihet och möjligheter. Så tar vi framåt. inleds genomförandet av januariavtalet Fler ska komma i arbete Arbete är den viktigaste förutsättningen för egen försörjning och etablering i samhället. En hög sysselsättning är också grunden för den gemensamma välfärden. Sysselsättningsgraden i är den högsta och den högsta inom EU. Trots den positiva utvecklingen finns det fortsatt stora problem på arbetsmarknaden. Arbetslösheten är fortfarande för hög inom vissa grupper och arbetskraften saknar alltför ofta den kompetens som arbetsgivarna efterfrågar. Skillnaden i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda är alltjämt för stor. Regeringen ska därför driva en politik som prioriterar jobben och främjar näringslivets hållbara omställning och konkurrenskraft. Tröskeln till det första jobbet behöver sänkas. En god tillgång till utbildning av hög kvalitet är central för att säkra kompetensförsörjningen och ställning som konkurrenskraftig kunskapsnation. För att möta arbetsgivarnas behov av utbildad arbetskraft stärker regeringen arbetet med att rusta arbetssökande och särskilt möjliggöra insatser inom lokala jobbspår som Arbetsförmedlingen, kommuner och arbets- givare samverkar kring. Utrikes födda kvinnor ska prioriteras. Därtill ska ett arbete med att reformera Arbetsförmedlingen i enlighet med januariavtalet genomföras. Arbetsmarknads- politiken ska vara effektiv, ändamålsenlig och ha väl avvägda volymer. För att fler företagare ska ta steget att anställa är arbetsgivaravgifterna för den först anställda nedsatta. tillkännagav att nedsättningen ska slopas för enskilda närings- idkare. Regeringen vill dock främja att enmans- företagare i större utsträckning ska våga ta steget att anställa en första person. Regeringen anser därför att nedsättningen även fortsättningsvis bör omfatta enskilda näringsidkare och föreslår att den utvidgas till att gälla i stället för ett. Nedsättningen innebär att enmansföretagare som anställer sin första medarbetare bara betalar ålderspensionsavgiften på ersättningen till den anställda. Övriga arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt betalas inte. Nedsättningen av arbetsgivaravgifter för den först anställda är tillfällig och gäller till utgången av 2021.