prop · H70354 · 2019-12-17 00:00:00 — Resultaten från undersökningen visade att brev som behandlade de vanligaste missuppfattningarna om bostadstillägg ledde till en signifikant högre ansökningsbenägenhet jämfört med ett brev som innehöll mer begränsad information och mycket högre benägenhet att ansöka än för en kontrollgrupp som 98Pensionsmyndigheten, Årsredovisning 2016, s. 52. 99Pensionsmyndigheten, Årsredovisning 2017, s. 29 och Årsredovisning 2018, s. 32. 100Engström m.fl., Bostadstillägg för pensionärer – ett randomiserat informationsexperiment, Ekonomisk debatt nr 5, 2018, s 2937. 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N inte fick något brev. 101 har därefter anpassat innehållet i informationsbrev utifrån iakttagelser från undersökningen.102 Vidare har inlett ett arbete med att identifiera olika livssituationer när grupper av pensionärer är i behov av riktad information om bostadstillägg. Det kan exempelvis handla om ändrade inkomstförhållanden på grund av att tjänstepension upphör eller att familjeförhållanden förändras.103 4.3Myndigheternas kvalitetsuppföljning av handläggningen Som tidigare nämnts kan mörkertal uppstå till exempel på grund av att försäkrade inte känner till förmånen, eller för att de har missförstått regelverket och därför inte tror sig vara berättigade. Det kan även vara så att potentiellt berättigade har kunskap om förmånen men kanske inte har förmågan att på egen hand få ihop ett tillräckligt beslutsunderlag. Avslag kan bero på att ansökan inte är fullständig, till exempel på grund av att den försäkrade inte har inkommit med alla underlag , alternativt att den utredande myndigheten inte har vidtagit tillräckliga åtgärder med hänsyn till den försäkrades särskilda behov av stöd. Ett sätt att upptäcka om potentiellt berättigade går miste om ersättning är att analysera vilka åtgärder som den utredande myndigheten vidtagit under handläggningen. har en modell för systematisk kvalitetsuppföljning (SKU) där myndigheten genomför en kvalitetsanalys för bostadstillägg som bland annat syftar till att bedöma, redovisa och utveckla kvaliteten i handläggningen. Fokus ligger bland annat på rättssäkerhet, handläggningstider och om beslutet är tillräckligt underbyggt och dokumenterat. Vid en genomgång av de senaste fem årens kvalitetsuppföljningar för bostadstillägg noterar att ärenden som granskats av endast avser beviljade ansökningar av bostadstillägg, däremot har inga avslagsärenden varit föremål för granskning. 101Urvalskriterierna valdes för att fånga äldre som med hög sannolikhet är berättigade till bostadstillägg, men av någon anledning ännu inte ansökt om förmånen. Individerna i urvalet uppfyllde följande villkor . För det första är pensionärerna (ett krav för att vara berättigad). För det andra är pensionärerna registrerade som ogift (, skild eller änkling). Denna begränsning motiveras av det faktum att av de beräknade berättigade individerna som inte ansökt, består av singelhushåll (2013). För det tredje har pensionärerna börjat ta ut av sin allmänna pension (ett krav för att vara berättigad) vilken max får uppgå till (den genomsnittliga allmänna pensionen var 12 300). För det fjärde begränsades urvalet till de pensionärer som inte ansökt om bostadstillägg under de två föregående åren. 102Intervju med , . R I K S R E V I S I O N E N M Ö R K E R T A L I N O M B O S T A D S T I L L Ä G G E T Det innebär att inga särskilda insatser syftar till att analysera om de åtgärder som har vidtagit under handläggningen av dessa ärenden är tillräckliga med hänsyn till försäkrades särskilda behov.104 genomför kvalitetskontroll i två processer. Dels riktade kvalitetsuppföljningar som är inriktade på rättslig kvalitet i handläggningen, dels uppföljning i linjen som syftar till lärande och kontinuerlig utveckling. Kvalitetskontrollen avrapporteras skriftligt och diskuteras i linjeorganisationen med inriktning på olika teman.105 Kontrollen gäller i stort sett samma kriterier som för , det vill säga med fokus på rättssäkerhet, handläggningstider och om beslut är tillräckligt underbyggda och dokumenterade. I kvalitetskontroll bedöms särskilt om något saknas i akter utan att det har dokumenterats med godtagbara skäl. Kvalitetskontrollen genomförs för såväl ansökningar som bifallits, fått avslag och avvisats av myndigheten. Däremot görs ingen motsvarande kontroll när sökanden själv avbrutit ansökan av bostadstillägg. 104Försäkringskassans kvalitetsanalyser för bostadstillägg avseende åren 2014–2018, Avdelningen för funktionsnedsättning och varaktigt nedsatt arbetsförmåga. 105E-post från och . 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I samband med pensionsreformen uppmärksammades risken för förekomsten av mörkertal inom bostadstillägg. Regeringen gav 2003 dåvarande () i uppdrag att bedöma omfattningen av problematiken och RFV rapporterade senare uppdraget i årsredovisningen samt i två separata rapporter.106 RFV konstaterade att mörkertalen kan vara betydande och indikerade behov av riktade åtgärder. Regeringen har återkommit till frågan och alltmer med fokus på mörkertalet inom bostadstillägg till gruppen pensionärer.107 ansvarade för handläggningen av bostadstillägg, både till ålderspensionärer och försäkrade med sjuk- och aktivitetsersättning, . Myndigheten fick i uppdrag att analysera orsaker till att inte alla berättigade ålderspensionärer ansökte om bostadstillägg åren 2004 och 2007. Efter att ansvaret för handläggningen av bostadstillägg delades upp mellan och den nya fick i uppdrag att bedöma omfattningen av mörkertal inom bostadstillägg för ålderspensionärer . har myndighetens regleringsbrev även omfattat mål om insatser för ökad kunskap om bostadstillägg, samt ett uppdrag att redovisa måluppfyllelse och genomförda insatser för att nå målet. I övrigt har regeringens styrning av bostadstillägg varit inriktad på kvaliteten i besluten och effektiviteteten i handläggningen. Efter övergången till att bostadstillägg kunde beviljas tillsvidare fick både 2014 och –2018 i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att förbättra effektiviteten och kvaliteten i handläggningen. Vidare fick Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) 2011 i uppdrag att mäta och analysera kvaliteten i hanteringen av bostadstillägg till pensionärer i och . Med anledning av övergången från tidsbestämda beslut till beslut som gäller tills vidare (prop. 2011/12:152 Enklare och effektivare handläggning av bostadstillägg, och vissa andra frågor) utökades uppdraget. Redovisningen avseende 2012 skulle även omfatta en granskning av hur övergången hade genomförts hos och och i vilken utsträckning denna gav förutsättningar för en god kvalitet. 106Försäkringskassan 2005, Uppskattning av mörkertalet i Bostadstillägg till pensionärer, redovisar 2005:2, s. 2. 107Budgetpropositionerna , 2006 och 2008. R I K S R E V I S I O N E N M Ö R K E R T A L I N O M B O S T A D S T I L L Ä G G E T fattade beslut om att ska få direktåtkomst för handläggningen av bostadsbidrag och underhållsstöd. I samband med remittering av regeringens proposition108 förordade flera remissinstanser att andra myndigheter än de som föreslås i promemorian ska komma i fråga som mottagare av de aktuella uppgifterna från . Regeringen har inte utrett vidare om uppgiftsutlämnande till är motiverat och några sådana förslag har inte remitterats. ISF påpekade dock i ett remissvar 2016 att motsvarande nytta av direktåtkomst även finns vid och handläggning av bostadstillägg.109 noterar att varken eller har direktåtkomst till månadsuppgifter ur databas för kontroll av inkomstuppgifter i handläggningen av bostadstillägget. Däremot har tillgång till databasen via en så kallad fråga- och svarstjänst. noterar att en utredning till 2020 bland annat ska analysera och föreslå hur tillgång till aktuella inkomstuppgifter från kan öka träffsäkerheten med bostadsbidrag och underhållsstöd.110 Den pågående utredningen omfattar därmed inte bostadstillägg. Regeringen framhåller att det saknas tillräckligt underlag för att i det aktuella lagstiftningsärendet föreslå ytterligare utlämnande.111 2016/17:58, Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen. 109Inspektionen för socialförsäkringen, promemoria om uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen, remissvar , dnr 2016–0054. 110S 2018:13 Utredningen om bostadsbidrag och underhållsstöd – minskad skuldsättning och ökad träffsäkerhet, dir. 111Det finns bestämmelser om uppgiftsskyldighet för gentemot . Se 110 kap. 31 § SFB, 2 kap. 8c § lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet samt 7 § förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 6 Slutsatser och rekommendationer Inledningsvis vill lyfta fram att det är flera delar som måste fungera och som sätter ramarna för arbetet med att minska risken för mörkertal, så som lagstiftning, skattningar av mörkertal, handläggningsrutiner och kvalitetsuppföljning av ärenden, stödet till den försäkrade från myndigheternas sida och från till exempel gode män. Ett visst mörkertal inom bostadstillägg är troligen oundvikligt, exempelvis om potentiellt berättigade medvetet avstår från att ansöka om förmånen av någon anledning. En rimlig utgångspunkt i myndigheternas arbete bör enligt vara att så långt som möjligt minimera risken för att brister i myndigheternas insatser leder till att potentiellt berättigade inte ansöker om förmånen, vilket leder till så kallat mörkertal. 6.1.1Mörkertalet inom bostadstillägg är fortsatt relativt högt och förstärker den ekonomiska utsattheten hos redan utsatta grupper skattning av mörkertalet inom bostadstillägg 2016 visar att respektive närmare en fjärdedel av potentiellt berättigade med sjuk- och aktivitetsersättning och cirka en tredjedel av potentiellt berättigade ålderspensionärer riskerar att inte ta emot förmånen trots att de bedöms vara berättigade. Det motsvarar cirka 40 000 försäkrade med sjuk- och aktivitetsersättning och cirka 129 000 ålderspensionärer. menar att mörkertalet inom bostadstillägget därmed ligger på en nivå som inte kan anses vara tillfredsställande. Vidare visar beräkningar att potentiellt berättigade som inte tar emot bostadstillägg går miste om i genomsnitt . Analysen visar även att majoriteten av personer som ingår i mörkertalet har inkomster understigande av medianinkomsten, det vill säga de klassas som ekonomiskt utsatta. Om dessa personer hade fått bostadstillägg skulle andelen ekonomiskt utsatta minska för personer med sjuk- och aktivitetsersättning och för ålderspensionärer. Mot bakgrund av mörkertalets uppskattade storlek och konsekvenser bedömer att det är motiverat med riktade insatser från och för att nå dessa grupper. bedömer att den offentligfinansiella utgiften som ett lägre mörkertal innebär utgör en träffsäker åtgärd i termer av minskad ekonomisk utsatthet bland försäkrade med sjuk- och aktivitetsersättning och ålderspensionärer. Det är viktigt att ha i åtanke att problemet med mörkertal handlar om grupper som i hög grad redan är R I K S R E V I S I O N E N M Ö R K E R T A L I N O M B O S T A D S T I L L Ä G G E T ekonomiskt utsatta och som dessutom kan ha särskilda behov av stöd. I förlängningen finns risk för att förtroendet för ansvariga myndigheter och socialförsäkringssystemet påverkas negativt. beräkningar i granskningen av mörkertalet avser registerdata . Myndigheterna har därefter i olika omfattning genomfört vissa insatser, men huruvida dessa insatser har haft effekt på mörkertalet kan analyseras när nyare registerdata finns tillgänglig för analys. 6.1.2Försäkringskassan har inte arbetat med att minska mörkertalet inom bostadstillägg på ett tillräckligt systematiskt sätt skattning visar att problemet med mörkertal 2016 är så pass omfattande att det motiverar riktade insatser från sida, särskilt för personer som uppbär aktivitetsersättning. konstaterar att inte återkommande har mätt förekomsten av mörkertal som utgångspunkt för vidare åtgärder. menar att därmed inte har arbetat med mörkertalsproblematiken inom bostadstillägg för personer som uppbär sjuk- och aktivitetsersättning på ett tillräckligt systematiskt sätt. noterar även att har initierat vissa åtgärder i syfte att minska risken för mörkertal, till exempel påbörjat ett arbete med så kallad profilering inom bostadstillägg i syfte att upptäcka potentiellt berättigade. beräkningar visar även att hos personer med sjukersättning är vissa diagnoser överrepresenterade inom mörkertalet. utgångspunkt är att det inte bör finnas en betydande variation i mörkertalet utifrån berättigades diagnoser givet att myndighetens handläggning och kommunikationsinsatser är tillräckligt anpassade till den enskildes särskilda behov och förutsättningar. vill därmed lyfta fram vikten att analysera om överrepresentationen föranleder behov av förstärkta insatser från myndighetens sida. Myndigheten har framför allt fokuserat på att säkerställa kvaliteten i handläggningen, utan särskilt fokus på mörkertal. noterar att regeringens styrning har inriktats på att minska risken för mörkertal avseende gruppen ålderspensionärer. Det återspeglas i att regeringen har gett återkommande uppdrag till att bedöma omfattningen av mörkertal inom bostadstillägg för ålderspensionärer och redovisa vilka insatser som har genomförts för att minska mörkertal. Regeringens uppdrag till har främst gällt krav på kvalitet i handläggningen generellt, men inte specifikt om mörkertalet inom bostadstillägg. menar därför att regeringen saknat en helhetssyn när det gäller risken för mörkertal bland potentiellt berättigade till bostadstillägg. 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 6.1.3 insatser kan utvecklas skattning av mörkertalet för ålderspensionärer 2016 visar att mörkertalet inte ligger på en nivå som kan anses vara förenlig med intentioner. noterar även att regeringens styrning har varit inriktad på mörkertal inom bostadstillägg för ålderspensionärer. Därmed har kontinuerligt arbetat med att minska risken för mörkertal och till exempel återkommande mätt mörkertalets omfattning. noterar även att har genomfört informativa insatser, till exempel en webbtjänst för anhörigbehöriga för att de enklare ska kunna hjälpa till med ansökan. vill ändå uppmärksamma betydelsen av att i det fortsatta arbetet med att minska risken för mörkertal utgår ifrån målgruppens särskilda behov och att orsaker bakom mörkertalet kan variera mellan olika delgrupper. Vetskapen om orsaker bakom mörkertal bör därför vara fortsatt vägledande för myndigheternas arbete med att utforma insatser för att motverka mörkertal inom bostadstillägg. Inom forskningen för informationsbeteende lyfts bland annat fram vikten av att inte vanemässigt tillämpa samma lösning i termer av mer information, utan utgå från problemets kärna. noterar och ser därför positivt på att har inlett ett arbete med att identifiera olika livssituationer när grupper av pensionärer är i behov av riktad information om bostadstillägg. 6.1.4Det saknas ett etablerat erfarenhetsutbyte mellan myndigheterna noterar att det saknas ett etablerat erfarenhetsutbyte mellan och vad gäller exempelvis metoder för skattningar av mörkertalets omfattning och analyser av orsaker bakom mörkertal. Det återspeglas till exempel i skillnader vad gäller metoder för skattning av mörkertalets omfattning och i avsaknaden av erfarenhetsutbyte beträffande verkningsfulla insatser. menar att ett sådant utbyte borde kunna vara positivt givet den specifika kunskap och de erfarenheter som de båda myndigheterna har byggt upp . 6.1.5 Komplicerad handläggning kan i sig bidra till mörkertal Det är den försäkrade som själv måste ansöka om bostadstillägg och i ansökan lämna uppgifter om exempelvis bostadskostnader, inkomster och sparande. En utmaning med bostadstilläggets handläggning är att den kräver en omfattande informationsinhämtning så att en korrekt inkomstprövning kan genomföras. Därmed kan den komplicerade handläggningen i sig orsaka missuppfattningar om rätten till ersättningen samt innebära en omfattande administrativ börda för den försäkrade. R I K S R E V I S I O N E N M Ö R K E R T A L I N O M B O S T A D S T I L L Ä G G E T Både och har gått över till tillsvidarebeslut av bostadstillägg. Övergång till tillsvidarebeslut riskerar att leda till att ändrade inkomstförhållanden inte uppmärksammas och kan därmed leda till felaktiga utbetalningar. menar att problemet kan vara större hos än , givet skillnader i rutiner kring kommunikation om grundförmånen. noterar att genomför insatser i syfte att komma till rätta med problemet. Huruvida dessa åtgärder ger avsedd effekt behöver utvärderas framöver. 6.1.6 Automatiserad informationsinhämtning är ett steg i rätt riktning Även om vissa administrativa åtgärder har genomförts av både och i syfte att förenkla uppgiftsbördan för den enskilde i ansökan om bostadstillägg, kan det fortfarande vara en krävande process. ser därför positivt på myndigheternas genomförda insatser som syftar till en ökad automatisering av informationsinhämtning inom handläggningen. menar att direktåtkomsten till beskattningsdatabas skulle bidra till en ökad grad av automatisering och skapa förutsättningar för en mer effektiv handläggning. 6.1.7 Vikten av att ta hänsyn till särskilda behov noterar att tillämpar ett specialiserat arbetssätt som innebär att det är olika handläggare som handlägger sjuk- och aktivitetsersättning och bostadstillägg. en välfungerande kommunikation och överlämning mellan handläggare för huvudförmånen och bostadstillägget om den försäkrades situation och särskilda behov. menar dock att det finns risk för att kraven som ställs på den försäkrade inte alltid står i paritet till de faktiska förutsättningarna. 6.1.8Myndigheternas kvalitetsuppföljning av avslagsärenden saknar fokus på problemet med mörkertal Mörkertalet inom bostadstillägg kan bland annat kan bero på att berättigade inte har förmågan att på egen hand få ihop ett tillräckligt beslutsunderlag. Det finns därmed risk för att den försäkrade får avslag på grund av otillräckligt stöd. Ett sätt att upptäcka om potentiellt berättigade går miste om ersättning är att analysera vilka insatser som den utredande myndigheten har vidtagit under handläggningen. noterar att varken eller har genomfört kvalitetsuppföljningar av så kallade avslagsärenden, med en bedömning av om myndigheten har vidtagit tillräckliga åtgärder i syfte att anpassa handläggningen till individens särskilda behov. 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N •att etablera ett erfarenhetsutbyte om mätmetoder och särskilda åtgärder i syfte att minska risken för mörkertal, •att inom ramen för kvalitetsuppföljningen och tillämpningen av utredningsskyldigheten av bostadstilläggsärenden ha särskilt fokus på avslagsärenden och försäkrades särskilda behov orsakade av funktionsnedsättningar, •att säkerställa att rutinerna för kommunikation och informationsutbyte inom myndigheterna bidrar till att handläggningen av bostadstillägg så långt som möjligt anpassas till försäkrades särskilda behov av stöd vid ansökan. •att utreda förutsättningarna för utökad automatisering av informationsinhämtning inom handläggningen av bostadstillägg. Särskilt fokus bör läggas på förutsättningar att utvidga den så kallade direktåtkomsten till beskattningsdatabas till att även avse socialförsäkringsförmånen bostadstillägg hos . •att ge i uppdrag att, på motsvarande sätt som , återkommande skatta omfattningen av mörkertalet inom bostadstillägg, samt redogöra för vilka åtgärder som har genomförts för att minska risken för mörkertal. R I K S R E V I S I O N E N M Ö R K E R T A L I N O M B O S T A D S T I L L Ä G G E T 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2001/02: SfU3 2007/08: SfU1 2013/14: SfU7 2017/18: SfU13 (2018). En digital palett. In , , , & (Eds. ), Sprickor i fasaden (SOM- rapport nr 72, pp. 265–278). (1977). Outline of a Theory of Practice. Broom, ., & Sha, . (2013). Cutlip and Center's Effective Public Relations (11th ed.). Case, , & Given, . (2016). Looking for information: A survey of research on information seeking, needs, and behavior (4th ed.). m.fl., Bostadstillägg för pensionärer – ett randomiserat informationsexperiment, Ekonomisk debatt nr 5 2018 (2005). Uppskattning av mörkertalet i Bostadstillägg till pensionärer, redovisar 2005:2 (2015). promemoria om Mörkertal, , Process för aktivitetsersättning 2013:02 version 7.0 , Process för sjukersättning 2013:03 version 2.0 , Process för bostadstillägg 2007:06 version 5.1 kvalitetsanalyser för bostadstillägg avseende åren 2014–2018, Avdelningen för funktionsnedsättning och varaktigt nedsatt arbetsförmåga (1989). Publics, audiences and market segments: Segmentation principles for campaigns. Information campaigns: Balancing social values and social change, s. 199-228 ISF (2014). Handläggningen av bostadstillägg – införande av tillsvidarebeslut, rapport 2013:8 ISF (2014). Handläggningen av bostadstillägg – Slutrapport, Rapport 2014:14 R I K S R E V I S I O N E N M Ö R K E R T A L I N O M B O S T A D S T I L L Ä G G E T ISF (2016). promemoria om uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen, remissvar , dnr 2016–0054 Jo, Yongmie . (2013). Psycho-social dimensions of poverty: When poverty becomes shameful. Critical Social Policy, 33(3), s. Kommittéberättelse S 2018:13 Utredningen om bostadsbidrag och underhållsstöd –minskad skuldsättning och ökad träffsäkerhet, dir 2018:97 (2019) Mörkertalet inom bostadstillägg till pensionärer – en genomgång av underutnyttjandet (2014) Mörkertalet i bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd, Regleringsbrevsuppdrag . dnr. (2016) Årsredovisning 2015 (2017) Årsredovisning 2016 (2018) Årsredovisning 2017 (2019) Årsredovisning 2018 2004/5:1, utgiftsområde 11 2005/6:1 utgiftsområde 11 2007/8:1: utgiftsområde 11 2017/18:1, utgiftsområde 11 2018/19:1, utgiftsområde 11 (2006). Tilrettelæggelse af information. (2017). Lägesrapport om verksamheter med personligt ombud 2017, , dnr 9.2–4553/2017 , , , , & , . (2009). Using communication theory: an introduction to planned communication (2nd ed.). ; Thousand Oaks, Calif. officiella statistik, (hämtad ) webbplats (hämtad ) 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Förordning (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet Förordning (2009:1173) med instruktion för . Förordning (2009:1174) med instruktion för Förordning (2013:522) om statsbidrag till kommuner som bedriver verksamhet med personligt ombud för vissa personer med psykiska funktionsnedsättningar Lag (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade föreskrift (PFS 2015:2) föreskrift (PFS 2015:6) Socialförsäkringsbalk (2010:110) Socialtjänstlagen (2001:453) R I K S R E V I S I O N E N M Ö R K E R T A L I N O M B O S T A D S T I L L Ä G G E T Diagram B 1 Mörkertalets påverkan på fattigdomsgap (2016) Procent Fattigdomsgap 50 40 30 20 10 0 0–10 000 001–20 000 001–30 000 001–40 000 001–50 000 0–10 000 001–20 000 001–30 000 001–40 000 001–50 000 Källa: beräkningar (SCB/FASIT). Anm: Avser personer som ingår i det simulerade mörkertalet. Den delen av staplarna visar minskningen i fattigdomsgapet ifall alla personer i mörkertalet skulle uppbära bostadstillägg. Staplarnas totala höjd speglar fattigdomsgapet i normalläget där mörkertalsgruppen inte uppbär bostadstillägg. Gräns för låg ekonomisk standard är satt till av medianen. Diagram B 2 Utgifter av bostadstillägg med och utan mörkertal, per decil av ekonomisk standard (2016) Källa: beräkningar, SCB(FASIT/). Anm: avser makropopulationen.