prop · H70339 · 2019-11-11 00:00:00 — Baserat på synpunkter från lärare och elever tog även fram ett förslag som innebar större justeringar av timantalet i dessa ämnen i förhållande till timplan, men hann inte analysera konsekvenserna av förslaget. valde därför att inte lägga fram detta förslag. Timplanen för ämnesområden justerades för att utbildningen skulle vara istället för tio.44 Nuvarande timplaner för grundsärskolan och finns i bilaga 1. har undervisningstiden utökats i vissa ämnen i och grundsärskolans ämnen. År 201345 och 201646 utökades undervisningstiden i matematik med 120 respektive i och i grundsärskolan, och därmed utökades den totala undervisningstiden. utökas matematikämnet i båda skolformerna med ytterligare Det möjliggörs genom att minska antalet timmar för elevens val och i grundsärskolan även genom att minska antalet timmar i slöjd.47 Undervisningstiden i grundsärskolans ämnesområden har inte utökats vid dessa förändringar. Den totala undervisningstiden för grundsärskoleelever som läser ämnen och ämnesområden skiljer sig därmed åt. Regeringen motiverade inte varför elever som läser ämnesområden inte skulle omfattas av den utökade undervisningstiden.48 Det hade enligt en intervju med varit möjligt att 43Regeringsbeslut (U2009/312/S). 44Skolverket (2010) Redovisning av uppdrag att utarbeta nya kursplaner och kunskapskrav för och motsvarande skolformer m.m. 2012/13:64, bet. 2012/13:UbU16, rskr. 2012/13:199. 2015/16:149, bet. 2015/16:UbU21, rskr. 2015/16:256. (U2015/06066/S). 2015/16:UbU12, rskr. 2015/16:168. (U2016/03475/S). Ändringsförfattning SFS 2018:1512. 48För elever som i huvudsak läser ämnesområden i träningsskolan men som läser ämnet matematik menade regeringen att huvudmannen skulle kunna använda de för elevens val till utökad matematikundervisning. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N se över behovet av att utöka undervisningstiden i ämnesområdet verklighetsuppfattning.49 utökas undervisningstiden i ämne idrott och hälsa med 100 timmar.50 har haft i uppdrag av regeringen att analysera möjligheten till att utöka undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa även i grundsärskolan. I redovisningen till regeringen bedömde myndigheten att ytterligare timmar inte bör läggas på ämnet idrott och hälsa eller ämnesområdet motorik. Skälen var bland annat att grundsärskolans elever som läser ämnen redan har fler undervisningstimmar i ämnet idrott och hälsa än i , och att ämnesområdet motorik har många fler undervisningstimmar än ämnet idrott och hälsa.51 uppmärksammade regeringen på ett behov av att se över grundsärskolans timplan både med avseende på den totala garanterade undervisningstiden i ämnesområden och på fördelningen av den garanterade undervisningstiden mellan ämnen. framförde att elever som läser ämnesområden i inriktningen träningsskola bör ha rätt till lika mycket undervisningstid som övriga elever i grundsärskolan och . uppmärksammade också regeringen på att skillnaderna i garanterad undervisningstid i grundsärskolans och ämnen var stora, särskilt i engelska, hem- och konsumentkunskap, slöjd samt idrott och hälsa. Myndigheten pekade på att det kan försvåra planering och genomförande av undervisningen när det gäller integrerade elever.52 3.2.2 Förändringar av grundsärskolans och läroplaner Som framgår av tabell 6 har det genomförts åtta förändringar av läroplan, varav fem också omfattar grundsärskolan. Ingen förändring har enskilt gjorts av grundsärskolans läroplan. 49Intervju vid , . 2015/16:UbU14, rskr. 2015/16:228. Ändringsförfattning SFS 2018:1512. 51Skolverket (2019) Redovisning av uppdrag om mer rörelse i skolan. 52Skolverket (2018) Redovisning av uppdrag om att ta fram en stadieindelad timplan för grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. R I K S R E V I S I O N E N G R U N D S Ä R S K O L A N S K U N S K A P S U P P D R A G – S T Y R N I N G , S T Ö D O C H U P P F Ö L J N I N G Tabell 6 Förändringar i och grundsärskolans läroplaner Ny kursplan med nya kunskapskrav. Ej aktuellt att införa i grundsärskolan som inte har moderna språk. Nya kursplaner och kunskapskrav i grundsärskolan.53 Ej relevant för Förtydliganden i läroplanernas del 1 och 2 om samverkan med förskolan och fritidshemmet för att underlätta övergångar mellan skolformerna. Nya kunskapskrav i läsförståelse i Ändringar av kursplaners syfte och centralt innehåll i alla ämnen i och tolv ämnen och alla ämnesområden i grundsärskolan. jämställdhetsuppdrag i de olika läroplanernas del 1 och 2. Förändrade timplaner, kursplaner och låg-, mellan- och Förtydliganden i läroplanen för om rektors ansvar för trygghet och studiero m.m. Vissa förändringar har gjorts i båda läroplanernas övergripande delar. Det gäller samverkan med förskola och fritidshem, digital kompetens och jämställdhet.54 Förändringen av digital kompetens innebar även ändringar i kursplaner. Det har även tagits fram nya kursplaner i modersmål som minoritetsspråk för båda skolformerna.55 I andra fall har förändringar endast gjorts i läroplanernas kursplaner. När de obligatoriska skolformernas timplaner stadieindelades 2018, så stadieindelades det 53Gällde de nationella minoritetsspråken finska, jiddisch, meänkieli och chib. 54Ändringsförfattning SKOLFS 2016:38, SKOLFS 2016:41, SKOLFS 2017:11, SKOLFS 2017:14, SKOLFS 2018:8 och 2018:11. 55Ändringsförfattning SKOLFS 2015:36, SKOLFS 2015:45 och SKOLFS 2015:46. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N centrala innehållet i grundsärskolans ämnen och ämnesområden på motsvarande sätt som i . tog även fram kunskapskrav i fem ämnen i årskurs 3 i grundsärskolan.56 När båda skolformerna omfattats av förändringar av läroplanerna har de vid samtliga tillfällen trätt i kraft för och grundsärskolan. Det betyder att förändringarna har kommit eleverna till del . I två fall har förändringar i kursplaner tagits fram och beslutats senare för grundsärskolan än för . Inom uppdraget om att stadieindela timplaner 2017 togs kursplaner och kunskapskrav fram för grundsärskolan efter att de togs fram för . För beslutades förändringar om digital kompetens i kursplanerna och för grundsärskolan . Ändringarna skulle tillämpas från , men kunde också tillämpas tidigare. Det kan tilläggas att kursplanerna togs fram senare för grundsärskolan även vid skolreformerna 2011. Det betyder att huvudmän för grundsärskolor och grundsärskolelärare vid dessa förändringar har haft på sig att ta del av och sätta sig in i förändringarna inför ikraftträdandet jämfört med personal i . Det kan ha inneburit att huvudmännen haft sämre förutsättningar att organisera kompetensutveckling om förändringarna i läroplanen för grundsärskolans personal. I och med att eleverna inte läser moderna språk i grundsärskolan berördes grundsärskolan inte av att nya kursplaner togs fram för ämnet kinesiska som modernt språk i grundskolan.57 Det finns dock två exempel på att förändringar av läroplaner inte omfattar grundsärskolan på samma sätt eller som övriga skolformer. Inom ramen för en satsning för att tidigt identifiera elever som är i behov av stödinsatser infördes kunskapskrav i läsförståelse i årskurs 1 i men inte i grundsärskolan. Det framgår inte av uppdraget till varför det inte var aktuellt att införa kunskapskrav i grundsärskolan och har inte utrett om det var motiverat.58 Kunskapskraven infördes som en av flera åtgärder vilket beskrivs närmare i kapitel 4. Det andra fallet gäller förtydliganden i , sameskolans och specialskolans läroplaner som träder ikraft . De rör rektors ansvar för att skolmiljön ska präglas av trygghet och studiero och nya mål som rör att elever ska 56Regeringsbeslut (U2014/3489/S), (U2014/5377/S) och (U2017/01874/S). (U2016/03475/S). 2016/17:143, bet. 2016/17:UbU23, rskr. 2016/17:339. Ändringsförfattning SFS 2018:750. 57Ändringsförfattning SKOLFS 2013:157. 58Regeringsbeslut (U2015/03529/S). R I K S R E V I S I O N E N G R U N D S Ä R S K O L A N S K U N S K A P S U P P D R A G – S T Y R N I N G , S T Ö D O C H U P P F Ö L J N I N G bidra till en god och respektfull arbetsmiljö.59 Förändringarna bygger på ett förslag från , vars övergripande uppdrag inte omfattade grundsärskolan. Författningsförslagen från kommissionen omfattade därmed heller inte grundsärskolan.60 menade dock generellt att de bedömningar och förslag som presenterades kunde ha betydelse även för elever i bland annat grundsärskolan. framförde vid regeringens delning av förslaget att myndigheten ansåg att det är lämpligt att alla skolformer omfattas vid läroplansförändringar.61 Det framgår inte av regeringens beslut varför inte grundsärskolans läroplan revideras med avseende på trygghet och studiero. Utöver de beslutade förändringarna som redovisas i tabellen har fattat ett beslut om att revidera kursplaner och kunskapskrav för flera skolformer. övervägde inledningsvis om grundsärskolan skulle inkluderas i uppdraget eller inte.62 Uppdraget omfattar nu , grundsärskolan, sameskolan och specialskolan och vissa ämnesplaner i gymnasieskolan. Det ska resultera i att reviderade kursplaner träder i kraft till . I intervjuer med lärare och rektorer är en tydlig uppfattning att grundsärskolan ofta kommer efter och andra skolformer, eller inte omfattas alls av olika statliga satsningar. Kritiken gäller även de insatser som huvudmännen genomför. Det förekommer till exempel att interna konferenser och utbildningar inte omfattar grundsärskolans personal. Sammantaget skapar det en känsla hos de intervjuade lärarna och rektorerna att grundsärskolan inte riktigt räknas. I övrigt framkommer hos många av de intervjuade att läroplanen i stor utsträckning är någonting man förhåller sig till. Fokus är att tolka den och omsätta den i undervisningen på bästa sätt. 3.3 Kommentarmaterial och allmänna råd I kommentarmaterialen för de olika skolformerna förklaras och tydliggörs kursplanernas innehåll i syfte att lärare och rektorer ska få en djupare förståelse för de urval och ställningstaganden som ligger bakom texterna och få stöd i sitt arbete. Kommentarmaterialen är också tänkta att användas i planeringen av undervisningen och vara ett underlag för diskussion om undervisning, bedömning och kunskapskrav. Allmänna råd är rekommendationer av hur lagar och andra bestämmelser bör tillämpas, exempelvis skollagen, skolförordningen 59Ändringsförfattning SKOLFS 2018:242. 61Svar på faktagranskning från , . 62Skolverket (2018) Inriktningsbeslut. 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Råden bör enligt följas om verksamheten inte uppfyller kraven i bestämmelserna på andra sätt. 3.3.1 Mindre omfattande kommentarmaterial för grundsärskolan För grundsärskolan finns ett samlat kommentarmaterial som består av ett avsnitt per ämne respektive ämnesområde. har ett kommentarmaterial för varje ämne, inklusive ett för vart och ett av de nationella minoritetsspråken.63 Omfattningen av kommentarmaterialet per ämne i är i genomsnitt 28 sidor. Kommentarmaterialet för grundsärskolan är i genomsnitt 8 sidor per ämne och 5 sidor per ämnesområde. har inte kunnat ge någon förklaring till varför kommentarmaterialet för grundsärskolan är av mindre omfattning än , eller varför avsnitten om grundsärskolans ämnesområden är mindre omfattande än de för ämnen.64 I kommentarmaterialet för grundsärskolan anges att lärare kan använda sig av kommentarmaterial.65 När det gäller ämnen är anledningen enligt att ämnena i grundsärskolan inte skiljer sig nämnvärt från ämnen i och därmed kan utgöra ett komplement och ge ytterligare bakgrund till grundsärskolans kursplaner. Det är samma grundläggande kunskaper och progression i lärandet. När det gäller ämnesområden så pekar på att de motsvaras av flera ämnen. Det kan därför i viss mån finnas mer information i dessa ämnens kommentarmaterial, både vad gäller grundsärskolans och ämnen. Att den information som finns i kommentarmaterial inte skrivits in direkt i grundsärskolans kommentarmaterial beror enligt på att grundsärskolans elevgrupp är mycket heterogen och att lärarna kan läsa de delar som de anser är relevanta.66 Även om detta skulle vara rimligt i sak är en konsekvens att grundsärskolans lärare på ett annat sätt än lärare dels måste använda sig av flera olika underlag, dels måste översätta information som är framtagen för en annan elevgrupp till sina egna elevers förutsättningar. Att behöva tolka material som är framtaget för andra skolformer (inte bara kommentarmaterial) är någonting som lärare och rektorer i grundsärskolan återkommer till i intervjuerna. De uppger att det tar mycket tid från övrig undervisningsplanering. 63Utöver de ämnesspecifika kommentarmaterialen finns det två skolforms- och ämnesövergripande kommentarmaterial som omfattar grundsärskolan, ett om digitalisering och ett om språk- och kunskapsutveckling. 64E-post från , . 65Skolverket (2011) Kommentarmaterial till grundsärskolans kursplaner. 66E-post från , . R I K S R E V I S I O N E N G R U N D S Ä R S K O L A N S K U N S K A P S U P P D R A G – S T Y R N I N G , S T Ö D O C H U P P F Ö L J N I N G 3.3.2 Kommentarmaterialet är inte uppdaterat Kommentarmaterialen för de obligatoriska skolformerna togs fram 2011. De flesta av kommentarmaterial reviderades 2017 i samband med de förändringar om digitalisering som genomfördes i läroplanerna för samtliga obligatoriska skolformer. hade även kommentarmaterialet för fysik reviderats i grundskolan.67 såg ett behov av att revidera kommentarmaterialet för grundsärskolan med anledning av läroplansförändringarna 2017.68 har också uppmärksammat att vissa skrivningar i kommentarmaterialet är daterade och präglas av skolreformerna 2011.69 Liknande kritik framkommer i intervjuerna med lärare och rektorer. valde att skjuta på revideringen av grundsärskolans kommentarmaterial i och med regeringsuppdraget om att stadieindela timplanerna för grundsärskolan, vilket medförde ändringar i kursplanerna från och med . På motsvarande sätt har planerna på en revidering skjutits fram i och med att grundsärskolan omfattas av pågående arbete med att utveckla kursplaner.70 uppdaterar därför inga kommentarmaterial som omfattas av det pågående projektet. Kommentarmaterialet för grundsärskolan saknar därmed skrivningar som beaktar de läroplansförändringar som genomförts och har i övrigt inte uppdaterats sedan det togs fram 2011. 3.3.3 Viss kritik mot målgruppsanpassningen av de allmänna råden När skolreformerna 2011 skulle implementeras ingick det i uppdraget till att ta fram allmänna råd som stöd för att tolka styrdokumenten.71 Det finns 14 gällande allmänna råd och dessa behandlar vanligtvis frågor som är generella för flera skolformer så som systematiskt kvalitetsarbete, extra anpassningar och särskilt stöd, eller betyg och betygssättning. Ett allmänt råd berör mottagandet i grundsärskolan och riktar sig därmed specifikt till grundsärskolans målgrupp.72 Revideringar av de allmänna råden görs vanligtvis på initiativ av , men det kan även ingå i ett regeringsuppdrag. I de intervjuer som gjort med lärare och rektorer i grundsärskolan bedöms de allmänna råden generellt hålla en god kvalitet, men det finns kritik mot att de inte är fullt anpassade till grundsärskolan. De intervjuade pekar på att samma lagar och regler gäller i de olika skolformerna, men att de får ägna tid åt att 67E-post från , . 68Intervju vid , . E-post från , . 69Intervju vid , . 70E-post från , . 71Regeringsbeslut (U2009/312/S). 72Skolverket (2018) Mottagande i grundsärskola och gymnasiesärskola samt urval till gymnasiesärskolans nationella program. 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N fundera på hur råden kan appliceras i grundsärskolan. Det gäller till exempel särskilt stöd och betygssättning. Råden upplevs av flera av de intervjuade som att de är skrivna för och skrivningarna om grundsärskolan upplevs ibland som alltför knapphändiga. Liknande synpunkter från verksamma lärare framkommer även i skolmyndighetsutredningens betänkande . Lärare i grundsärskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen beskriver att de ofta saknar stödjande material, till exempel allmänna råd, som är riktat särskilt till den skolform som de undervisar i. menar i sitt betänkande att olika skolformer ska behandlas likvärdigt. Lärare bör därför ha likvärdig tillgång till material som kan stödja undervisningen och utbildningen i övrigt, och utredningen menar att allmänna råd och stödmaterial i olika former i högre grad bör riktas till samtliga skolformer.73 I intervjuer med framkommer att det förs en diskussion på myndigheten om de allmänna råden är tillräckligt målgruppsanpassade och att man känner till att verksamma i grundsärskolan har synpunkter på målgruppsanpassningen.74 3.4.1 Ökad systematik i styrdokumentsutvecklingen Information om utvecklingsbehov av läroplaner och timplaner samlas in löpande av de enskilda skolformsenheterna på avdelningen för läroplaner. Informationsinsamlingen har främst skett enskilt inom varje skolform.75 Informationen har samlats in genom att handläggare på har haft kontakt med huvudmän och skolor vid konferenser och inom ramen för olika beslutade regeringsuppdrag om att utveckla läroplaner och timplaner. Inom uppdragen har ibland så kallade referensskolor knutits till behovsanalys och genomförande. Information har också hämtats från dit lärare och annan personal i skolan samt privatpersoner kan höra av sig för att få svar på frågor. Information om utvecklingsbehov har även inhämtas från de uppföljningar och utvärderingar som avdelningen för analys genomfört. Men grundsärskolan har i liten utsträckning omfattats av avdelningens undersökningar, vilket beskrivs i kapitel 5. har inte heller gjort en samlad analys av behoven av styrdokumentsutveckling i olika kursplaner 74Intervju vid , . 75Intervjuer vid , , , och . R I K S R E V I S I O N E N G R U N D S Ä R S K O L A N S K U N S K A P S U P P D R A G – S T Y R N I N G , S T Ö D O C H U P P F Ö L J N I N G eller haft en samlad plan av vad som borde utvecklas i styrdokumenten och när det ska göras.76 har insatser gjorts för att systematisera arbetet med att utveckla styrdokument. bildades enheten för styrdokumentsutveckling på avdelningen för läroplaner i detta syfte. förtydligade regeringen att uppdraget var kontinuerligt i instruktion. beslutade också om nya processer för hur arbetet med styrdokumentsutveckling ska bedrivas. har informationsinsamlingen om behov av styrdokumentsutveckling utvecklats. Bland annat har gemensamma frågor som kan ställas i enkäter till huvudmän och skolor tagits fram. har också inlett ett arbete med att på ett mer systematiskt sätt använda sig av referensskolor. Förändringarna syftar till att arbetet ska ske på ett likvärdigt sätt för olika skolformer. Inom ramen för det beslutade uppdraget att revidera kursplaner och kunskapskrav har genomfört behovsanalyser av revideringsbehoven av kursplanerna. Dessa omfattade i huvudsak . genomför en mer detaljerad behovsanalys specifikt för grundsärskolan. •Det finns skillnader i total garanterad undervisningstid mellan timplanerna för grundsärskolans ämnen och ämnesområden. Det finns även skillnader i garanterad undervisningstid i flera ämnen mellan timplanerna för grundsärskolan och , särskilt i engelska, hem- och konsumentkunskap, slöjd samt idrott och hälsa. har uppmärksammat regeringen på behovet av att se över grundsärskolans timplaner. •Förändringar av läroplaner har i de flesta fall omfattat grundsärskolan och och trätt i kraft för de båda skolformerna . Grundsärskolans läroplan har inte ändrats utan att en motsvarande förändring har utretts och genomförts för . •I två fall har förändringar av läroplaner inte omfattat grundsärskolan men övriga obligatoriska skolformer. När det gäller de förtydliganden om trygghet och studiero som införs har framfört att det är lämpligt att alla skolformer omfattas vid läroplansförändringar. •I två fall har förändringarna av läroplaner blivit tillgängliga för grundsärskolans personal senare än för personal. Det gäller när timplaner och kursplaner stadieindelades och när bestämmelser om digital kompetens infördes i läroplanerna. 76Intervjuer vid , och . 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N •Kommentarmaterialet för grundsärskolan är mindre omfattande än för . har inte angett några skäl till detta. •Kommentarmaterialet för grundsärskolan uppdaterades inte när det uppdaterades för 2017 och har i övrigt inte uppdaterats . Lärare och rektorer upplever att det i viss mån är daterat. •De allmänna råden är uppskattade av lärare och rektorer, men det finns kritik mot att de inte är tillräckligt målgruppsanpassade. •Skolverkets arbete med att identifiera behov av styrdokumentsutveckling har fått ökad systematik. •Lärare och rektorer som intervjuats i granskningen upplever generellt att grundsärskolan ofta kommer efter vid statliga insatser och vid insatser som genomförs av huvudmannen. R I K S R E V I S I O N E N G R U N D S Ä R S K O L A N S K U N S K A P S U P P D R A G – S T Y R N I N G , S T Ö D O C H U P P F Ö L J N I N G 4 Stöd att bedöma elevers kunskaper I kapitlet redovisas iakttagelser för granskningsfråga 2, om tillhandahåller grundsärskolans lärare ett ändamålsenligt stöd för att bedöma elevernas kunskaper. ansvarar enligt myndighetens instruktion för att kontinuerligt bedöma behovet av och utveckla bedömningsstöd utifrån olika elevgruppers behov och förutsättningar. hade myndigheten i sitt regleringsbrev ett motsvarande uppdrag att kontinuerligt bedöma behov av och utveckla prov och bedömningsmaterial samt anpassa dessa till olika elevgruppers behov inom den så kallade provbanken. Bedömningen av hur utfört sitt uppdrag utgår från följande kriterier. Ett ändamålsenligt stöd att bedöma elevernas kunskaper innebär att: -kontinuerligt har bedömt behovet av och utvecklat bedömningsstöd för grundsärskolan utifrån elevgruppens behov och förutsättningar. -lärare i grundsärskolan har motsvarande stöd för att bedöma elevernas kunskaper som lärare i . -lärare och rektorer i grundsärskolan upplever att de får ett bra stöd att bedöma elevernas kunskaper. 4.2 Om stöd till kunskapsbedömning i grundsärskolan Skolans kunskapsmål preciseras i läroplanernas kursplaner med kunskapskrav. Kunskapskraven i kursplanerna anger vad eleven ska ha uppnått vid utgången av en viss årskurs i varje ämne och ämnesområde, samt för att uppnå ett visst betyg i ämnen där betyg kan sättas. Kunskapsbedömningen av eleverna kan göras med olika syften. Den kan göras för att ge underlag för att planera den framtida undervisningen och för att kunna bedöma behovet av stöd till eleven. Kunskapsbedömningen kan även ha en mer kontrollerande funktion där elevens kunskaper ska mätas mot kunskapskraven i ett ämne och kan då bland annat ligga till grund för ett betyg.77 77Skolverket (2017) . Det beskrivs exempelvis i lärarinformationen till detta bedömningsstöd att det syftar till att främja en kontinuerlig och systematisk bedömning, uppföljning och utvärdering av elevernas kunskapsutveckling. Vidare anges att man som lärare får hjälp att se om en elev är i behov av extra anpassningar eller ytterligare stimulans. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Kunskapsbedömningen av elevernas prestationer görs enskilt av varje lärare men sker ofta även gemensamt.78 Sambedömning innebär att lärare samarbetar kring bedömning och betygssättning, till exempel genom att bedöma elevers prestationer tillsammans eller genom att diskutera bedömningen.79 Bedömningsstöd ger lärare ett konkret stöd för kunskapsbedömningen i ett specifikt ämne i en eller flera årskurser. De kan användas för de olika syften som finns med kunskapsbedömningen. Nationellt framtagna bedömningsstöd har också en annan mer generell funktion.