prop · H603109 · 2019-04-09 00:00:00 — Den första revisionsfrågan, om regeringens styrning bidrar till att tydliggöra myndigheternas roller, utgår från regeringens uttalande om att myndigheter som regel inte bör ha överlappande uppgifter och att rollkonflikter inom en enskild myndighet bör undvikas.12 I regeringens proposition om de nya myndigheterna framgår att den nya myndighetsstrukturen ska underlätta statens styrning av myndigheterna, att ansvarsfördelningen mellan myndigheter ska vara tydlig och att rollfördelningen ska vara tydlig och förutsägbar. Det ska i sin tur ge myndigheterna förutsättningar att genomföra sina uppgifter på ett effektivt sätt.13 Den andra revisionsfrågan, om samordningen mellan verksamheter, tar sin utgångspunkt i regeringens önskan om samordningsvinster med den nya organiseringen genom att föra ihop verksamheter till en och samma myndighet (servicemyndigheten).14 När det gäller samordningen mellan myndigheter utgår vi dels från förvaltningslagens allmänna krav på samverkan mellan myndigheter, dels från myndighetsförordningen, som gör gällande att myndighetsledningen ansvarar för att verksamheten bedrivs effektivt, och att samarbete sker med andra myndigheter.15 Den tredje revisionsfrågan, om regeringen har fått tillgång till ökad analyskapacitet i och med reformen, utgår från regeringens behov av beslutsunderlag. Som en följd av lärosätenas ökade autonomi, och följaktligen den minskade statliga styrningen, såg regeringen ett ökat behov av uppföljning och utvärdering av lärosätenas verksamhet. Den nya myndighetsstrukturen sågs som ett sätt att tydliggöra denna ordning i syfte att säkerställa att lärosätenas uppställda mål nås och att 11De tillkännagivanden som gjordes rörde kompletterande uppgifter till myndigheterna och beskrivs närmare i avsnitt 2.2.3. 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. 2011/12:133, bet. 2011/12:UbU22, rskr. 2011/12:278. 158 § förvaltningslagen (2017:900); 3 och 6 §§ myndighetsförordningen (2007:515). R I K S R E V I S I O N E N M Y N D I G H E T S R E F O R M E N D Å U H R O C H U K Ä I N R Ä T T A D E S skattemedel används effektivt.16 Genom den nya organiseringen önskade regeringen också få tillgång till en breddad analyskapacitet innefattande bland annat uppföljning, antagning och internationalisering.17 Den fjärde revisionsfrågan, slutligen, rörande myndigheternas rollfördelning och intressenternas behov tar sin utgångspunkt i att det enligt regeringen är medborgarna som ytterst avgör om förvaltningen ger god service och har kvalitet i sina tjänster och om den uppfattas som tillgänglig. Myndigheternas specialisering är enligt regeringen nödvändig bland annat för att få kvalitet i verksamheten. Den riskerar att leda till fragmentering av förvaltningen och suboptimering av statens resurser och till att det blir oklart för medborgarna vart de ska vända sig i vissa frågor.18 Regeringen betonade vikten av att få till stånd en tydlig rollfördelning mellan myndigheterna. För den blivande servicemyndigheten framhölls behovet av tydlighet när det gäller antagning till högre utbildning och tillgång till en samlad information om universitetens och högskolornas utbildningsutbud. Intentionen var att underlätta för lärosätena genom att samla stödfunktionerna i en myndighet. Vidare framgår att båda myndigheterna ska tillhandahålla god service gentemot uppdragsgivare, studenter och andra målgrupper, och vara tillgängliga för målgrupperna och allmänheten. Utöver stödfunktionerna gjorde ett tillkännagivande om myndigheternas uppgifter som bland annat innebar att den blivande granskningsmyndigheten gavs ett självständigt uppföljningsuppdrag att tillgodose olika intressenters behov av breda analyser.19 1.4 Metod och genomförande För att besvara revisionsfrågorna har olika typer av data samlats in och analyserats. För att besvara de första tre frågorna har vi framför allt använt oss av olika typer av dokument (exempelvis utredningar, propositioner och styrdokument) och intervjuer med nyckelpersoner. De omkring trettio semistrukturerade intervjuerna genomfördes (se bilaga 2). De intervjuade var personer som var med för reformen, personer i ledande positioner på de båda myndigheterna , och tjänstemän på . De intervjuade personerna inkluderar bland annat sex före detta myndighetschefer, tre tidigare statssekreterare, fyra avdelningschefer på och tre avdelningschefer på . Vi har även intervjuat företrädare för (), () och 2011/12:133, bet. 2011/12:UbU22, rskr. 2011/12:278. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. 2011/12:133, bet. 2011/12:UbU22, rskr. 2011/12:278. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N De faktauppgifter som vi inhämtat genom intervjuer har vi i möjligaste mån verifierat i dokument. Den fjärde revisionsfrågan riktar fokus på UHR:s och UKÄ:s intressenter. För båda myndigheterna är lärosätena en av de främsta målgrupperna. Även studentkårerna är en betydande intressentgrupp för UHR och UKÄ, inte minst utifrån studenternas lagstadgade rätt att ta en aktiv del av arbetet med att utveckla den högre utbildningen. Utöver det samarbetar både UHR och UKÄ med en rad olika myndigheter. För att besvara den sista revisionsfrågan har vi därför samlat in material genom tre olika enkäter: en enkät till samtliga svenska lärosäten20, en enkät till de studentkårer som är anslutna till SFS och en enkät till myndigheter som UHR och UKÄ samarbetar med. En utförligare beskrivning av metod finns i bilaga 1. Den första enkäten gick ut till 48 lärosäten, varav 45 svarade, vilket ger en svarsfrekvens på . Vi har i vår analys delat in lärosätena i fyra grupper efter den indelning UKÄ gör i sin årsrapport (universitet, högskolor, konstnärliga högskolor och övriga enskilda utbildningsanordnare). En analys av svaren visar att en större andel av de konstnärliga högskolorna och övriga enskilda utbildningsanordnare har svarat ”vet ej” på många frågor. Vi diskuterar möjliga förklaringar till det i metodbilagan. För frågor med en hög andel ”vet ej”-svar redovisas endast svaren från grupperna universitet och högskolor. Samtliga svar (utom fritextsvaren) finns dock att tillgå i rapportens elektroniska bilaga (bilaga 4). Enkäten till studentkårerna skickades ut till 54 studentkårer, som är anslutna till SFS, och besvarades av 38 kårer, vilket ger en svarsfrekvens på . De frågor som skickades ut till samarbetande myndigheter och organisationer gick ut till 16 myndigheter och organisationer, varav 14 svarade vilket ger en svarsfrekvens på . Samtliga svar (utom fritextsvaren) samt listor på de studentkårer och samarbetande myndigheter och organisationer som fick enkäterna finns i bilaga 5. Granskningen genomfördes av en projektgrupp bestående av projektledaren och projektmedarbetaren . Två referenspersoner har varit knutna till projektet och gett synpunkter på såväl ett granskningsupplägg som ett utkast till granskningsrapporten: •Göran , professor i statsvetenskap, •Lars Geschwind, docent i teknikvetenskapens lärande, policy och management, Kungl. 20Vi utgick från den lista över samtliga lärosäten som finns angivna i UKÄ:s årsrapport . Se , 2018, Universitet och högskolor. Årsrapport , s. 25. R I K S R E V I S I O N E N M Y N D I G H E T S R E F O R M E N D Å U H R O C H U K Ä I N R Ä T T A D E S Företrädare för (), UHR och UKÄ har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till granskningsrapporten. I kapitel 2 presenteras en bakgrund till reformen, utredningen och själva genomförandet. Därefter följer kapitel 3 som redogör för empirin med ett avsnitt för respektive revisionsfråga. Varje avsnitt avslutas med huvudsakliga iakttagelser. analys, slutsatser och rekommendationer finns i granskningsrapportens fjärde och avslutande kapitel. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2Högskolemyndigheterna före och efter myndighetsreformen Detta bakgrundskapitel innehåller en beskrivning av de berörda myndigheterna HSV, VHS och IPK vid tiden för reformen, utredningen inför reformen och inrättandet av de nya myndigheterna. Kapitlet avslutas med en kort genomgång av de uppgifter som de nya myndigheterna UHR och UKÄ hade när de inrättades . 2.1 HSV, VHS och IPK vid tiden för reformen Vid tiden för reformen var HSV den största myndigheten sett till personal och uppgifternas bredd. HSV:s huvudsakliga ansvarsområden var kvalitetssäkring av högskoleutbildningar; juridisk tillsyn över högskolor, universitet och enskilda utbildningsanordnare; uppföljning och omvärldsbevakning, inklusive statistikansvar för högskolesektorn; bedömning av utländska högskoleutbildningar och studieinformation.21 VHS hade ansvar för tre huvudområden: antagning, systemförvaltning och bedömning av utländska gymnasiebetyg. VHS var till avgiftsfinansierad och utförde uppdrag åt i första hand universitet och högskolor, men även åt , och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap.22 I uppdraget rörande antagningen ingick att ge information om hela antagningsprocessen och att förbättra informationen till sökande och yrkesvägledare.23 IPK:s huvudsakliga ansvarsområde var EU-program och andra internationella program inom utbildningsområdet, vilket inkluderade att informera om programmen, besluta om deltagande och bidrag, analysera omfattning och utveckling samt sprida resultat och erfarenheter. Verksamheten omfattade samtliga nivåer i utbildningsväsendet. IPK hade fyra finansiärer: regeringen, Europeiska kommissionen, och Sida.24 21SOU 2012:1, Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. Delbetänkande av Högskolemyndighets- och programkontorsutredningen, s. 24. 22Ibid, s. 25. 23I regleringsbrevet utvidgades uppdraget ytterligare till att förbättra informationen inte bara om utbildningsutbud och antagningsmöjligheter utan om ”hela antagningsprocessen”, och till att också inkludera ”andra berörda målgrupper”, utöver sökande och yrkesvägledare. (Ändring av regleringsbrev för avseende Verket för högskoleservice, .) 24SOU 2012:1, s. 26–27. R I K S R E V I S I O N E N M Y N D I G H E T S R E F O R M E N D Å U H R O C H U K Ä I N R Ä T T A D E S 2.2 Utredningen ”Tre blir två” Högskolesektorn präglas jämfört med många andra sektorer av en hög grad av autonomi och den politiska detaljstyrningen har minskat successivt. Med lärosätenas ökade handlingsfrihet såg regeringen ett behov av starkare uppföljning och utvärdering av deras verksamhet.25 Redan utredningen bakom den så kallade autonomireformen – En akademi i tiden – ökad frihet för universitet och högskolor – tog upp frågan om hur tillsyn och kvalitetssäkring skulle ske för universitet och högskolor och skisserade på en renodling av granskande och främjande uppgifter.26 Förslagen ledde inte till några förändringar i samband med propositionen, men plockades upp på nytt i de direktiv som låg till grund för myndighetsreformen . Nedan redogörs för regeringens främsta motiv bakom myndighetsreformen, utredningens förslag och inrättandet av de nya myndigheterna. 2.2.1 Regeringens motiv för reformen De främsta motiven till reformen var att regeringen såg HSV:s kontrollerande och främjande uppdrag som oförenliga. I direktiven till utredningen framgick att HSV:s uppgifter skulle renodlas och att huvuduppgifterna skulle vara kvalitetssäkring och tillsyn. Övriga delar av HSV:s verksamhet skulle tillsammans med VHS och IPK:s verksamheter sammanföras till en ny myndighet med tydlig service- och samordningskaraktär.27 Reformen motiverades även av överlappande informationsuppdrag mellan HSV och VHS. VHS informerade på uppdrag av universitet och högskolor, medan HSV:s uppdrag styrdes av regeringen.28 Det tog sig bland annat uttryck i två olika informationssajter som båda presenterade det samlade utbildningsutbudet: VHS ansvarade för medan HSV ansvarade för studera.nu.29 Vid en genomgång av HSV:s och VHS regleringsbrev kan noteras att uppdragen till stor del var överlappande.30 I HSV:s regleringsbrev mellan åren 2009/10:149, bet. 2009/10:UbU23, rskr. 2009/10:337; Prop. 2009/10:139, bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320. 26Kommittédirektiv, Ökad frihet för universitet och högskolor, Dir. 2007:158. 27Kommittédirektiv, En effektiv myndighetsstruktur i fråga om , Verket för högskoleservice och Internationella programkontoret för utbildningsområdet, Dir. 2011:52. 28Se bland annat Regleringsbrev för avseende ; Regleringsbrev för avseende Verket för högskoleservice; 1 § förordningen (2007:1291) med instruktion för Verket för högskoleservice. 29SOU 2012:1, s. 47. 30VHS uppdrag var att ”svara för att ge information om hela antagningsprocessen från utbildningsutbud till anmälan och antagning” och HSV:s uppgift att ”svara för information om verksamheten och det samlade utbudet av utbildning vid universitet och högskolor”. Se Regleringsbrev för avseende Verket för högskoleservice; 9 § förordningen (2007:1293) med instruktion för . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2007 och 2011 fanns ett krav om att HSV särskilt skulle kommentera samarbetet med VHS rörande portalen studera.nu. I våra intervjuer framkommer att det fanns problem mellan myndigheterna när det gällde att samarbeta i informationsfrågan, något som också nämns i utredningen. Det framgår också att myndigheterna själva försökte lösa konflikterna, först genom en särskild samverkansgrupp och senare genom att de dåvarande myndighetscheferna samarbetade i frågan.31 , med begränsad intern analyskapacitet, önskade dessutom få tillgång till en breddad analyskapacitet.32 Regeringen upplevde tidigare att HSV levererade analyser som inte alltid ansågs angelägna. Det förekom även brister i leveransen på regeringsuppdrag.33 HSV skulle därmed i högre utsträckning bli regeringens ”stabsmyndighet” i meningen att man skulle förse regeringen med relevanta underlag för att följa upp lärosätena, inte minst med tanke på lärosätenas ökade handlingsfrihet som medförde ökat ansvar och enligt regeringen därmed ökat behov av uppföljning.34 Regeringen önskade även kunna lägga fler uppdrag på VHS som därmed i högre grad skulle kunna bistå regeringen med underlag.35 Före reformen var det inte möjligt på grund av verkets höga grad av avgifts- och uppdragsfinansiering från i första hand universitet och högskolor. Ytterligare ett motiv var regeringens allmänna förvaltningspolitiska ambition att minska antalet myndigheter.36 Inga direkta besparingskrav fanns i direktiven, som angav att förslagen skulle rymmas inom de ekonomiska ramar som gällde för de berörda myndigheterna.37 I botten låg även en konflikt mellan den politiska ledningen och verksledningen på HSV som bland annat rörde en bristande samsyn kring det nya kvalitetsutvärderingssystemet.38 Sammanfattningsvis identifierar att regeringen hade fyra huvudsakliga motiv till att genomföra myndighetreformen: 1) behov av att skilja 31Intervju med tidigare företrädare för , ; intervju med tidigare företrädare för , ; intervju med tidigare företrädare för , ; intervju med företrädare för , 2018-06-26a; SOU 2012:1, s. 47. 32Intervju med tidigare företrädare för , . 33Intervju med företrädare för , . 34Intervju med företrädare för , 2018-06-26a; intervju med tidigare företrädare för , 2018-06- 25; intervju med företrädare för , . 35Intervju med tidigare statssekreterare, ; intervju med företrädare för . 36Intervju med tidigare statssekreterare, ; intervju med tidigare företrädare för , 2018- 04-12; intervju med tidigare företrädare för , ; intervju med tidigare företrädare för , ; intervju med företrädare för , . 38SVT Nyheter, Konflikt med minister ledde till avgång, , , hämtad . R I K S R E V I S I O N E N M Y N D I G H E T S R E F O R M E N D Å U H R O C H U K Ä I N R Ä T T A D E S på granskande och främjande verksamhet; 2) önskan att lösa problemet med det överlappande informationsuppdraget; 3) behov av breddad analyskapacitet för starkare uppföljning och utvärdering till följd av lärosätenas ökade autonomi; och 4) önskan att minska antalet myndigheter. 2.2.2 Utredningen blir två! Utredningens direktiv var detaljerade och utredningens förslag gick huvudsakligen i linje med direktiven. Ett par frågor är dock värda att notera. Utredningsdirektiven omfattade även överföring av viss verksamhet vid SI, exempelvis att informera utomlands om högre utbildning i , men utredningen förslog att dessa uppgifter fortsatt skulle ligga kvar på SI. Utredningen framhöll att samverkan mellan myndigheterna skulle vara angelägen, särskilt inom områdena statistik och information. Dessutom betonades vikten av att noga skulle behöva överväga vilken av myndigheterna som skulle få ett nytt uppdrag.39 Av direktiven framgick att utredningen skulle överväga om några uppgifter kunde utgå, och utredningen föreslog att HSV:s uppgift att främja chefsutveckling i högskolan skulle tas bort. Utredningen menade att även uppgiften att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika möjligheter och rättigheter skulle utgå.40 I högskolesektorn var frågan om själva reformen inte kontroversiell och sågs som en naturlig konsekvens av den politik som drevs under denna period.41 I remissrundan tillstyrkte en majoritet förslaget att skilja på den granskande och den främjande verksamheten. Många remissinstanser beklagade däremot att direktiven hade varit för detaljerade och inte gett utredaren möjlighet att överväga andra lösningar av organiseringen av myndigheterna på området.42 I och med att utredningen hade så tydliga direktiv analyserades bara de förslag som angavs i direktiven och det fördes inte någon diskussion om alternativa lösningar.43 De synpunkter som kom in handlade bland annat om bristande analys av dimensioneringen av personal, risker för negativa konsekvenser av att skilja kontrollverksamhet från stödverksamhet och av den starkare knytningen av båda myndigheterna till regeringen. För den blivande granskningsmyndigheten befarade man att analysuppdraget skulle komma att begränsas och att medlemskapet i den europeiska samarbetsorganisationen in Higher Education (ENQA) skulle äventyras. 39SOU 2012:1, s. 14, 79–80. 40Ibid, s. 11, 63–67. 41Intervju med företrädare för , ; intervju med företrädare för , 2018-06-26a. 42Regeringskansliet, , Remissammanställning SOU 2012:1, PM , dnr. U2012/228/UH, s. 3. 43SOU 2012:1, s. 16. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N servicemyndigheten betonades vikten av ett fortsatt nära samarbete med lärosätena och av att myndigheten skulle behålla sin karaktär som utförare av tjänster. En farhåga var att lärosätenas inflytande över serviceverksamheten skulle minska avsevärt med förändrad styrelsesammansättning och ett nytt sätt att utse myndighetschef.44 MYH föreslog att dess uppgift att bedöma utländska eftergymnasiala yrkesutbildningar skulle föras över till den nya servicemyndigheten. Det var en uppgift som varken fanns med i utredningens direktiv eller i delbetänkandet.45 Många, inklusive IPK själva, delade utredarens åsikt om att det var svårt att se tydliga synergieffekter med att inkludera IPK:s verksamhet, som hade ett brett ansvar för mobilitet inom hela utbildningssektorn, i servicemyndigheten och befarade att högskolefrågorna helt skulle ta över.46 2.2.3 Inrättandet av UHR och UKÄ I huvudsak följde regeringen utredningens förslag i sin proposition, med undantag för namnen på myndigheterna och titeln på granskningsmyndighetens myndighetschef.47 Utredningen förespråkade titeln generaldirektör i stället för universitetskansler som myndighetschef för att undvika rollkonflikt eftersom universitetskanslern historiskt sett har varit främsta företrädare för och högskolor.48 Liksom föregångaren HSV fick UKÄ ett insynsråd och UHR fick liksom VHS en styrelse för att säkerställa lärosätenas fortsatta inflytande över serviceverksamheten.49 Till skillnad från VHS fick dock UHR en myndighetschef som utses av regeringen och inte av styrelsen.50 hade en något bredare sammansättning än föregångaren, där lärosätena 44Regeringskansliet, , Remissammanställning SOU 2012:1, PM , dnr. U2012/228/UH. 2011/12:133. 48SOU 2012:1, s.41–43 och 60. leds både UHR och UKÄ av generaldirektörer. Ändringen till generaldirektör genomfördes i samband med att en ny myndighetschef rekryterades, och den motiverades med en önskan om att tydliggöra att UKÄ är en statlig myndighet och att UKÄ:s myndighetschef är en generaldirektör likt generaldirektörer för andra myndigheter. Intervju med företrädare för , ; , ”Universitetskanslern skrotas och ersätts av generaldirektör”, Universitetsläraren, ; 12 § förordningen (2012:810) med instruktion för , i sin lydelse efter ändring genom SFS 2017:845. 50SOU 2012:1, s. 46; Kommittédirektiv, Tilläggsdirektiv till Utredningen om inrättandet av Universitets- och högskolerådet (U2012:07), Dir. 2012:111. R I K S R E V I S I O N E N M Y N D I G H E T S R E F O R M E N D Å U H R O C H U K Ä I N R Ä T T A D E S dominerade styrelsen, för att bättre kunna hantera den betydligt bredare verksamheten inom UHR.51 I och med tillkännagivande tillkom några uppgifter som inte funnits med i propositionen. UHR fick även uppgiften att arbeta för att motverka diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter i den högre utbildningen samt att stimulera intresset för högre studier och främja breddad rekrytering. Till UKÄ tillkom en självständig uppgift vad gäller omvärldsbevakning och analys för högskolesektorn.52 I ett senare skede tillfördes UHR även ansvaret för att bedöma utländska eftergymnasiala yrkesutbildningar från MYH och vissa uppgifter från genom ett tilläggsdirektiv. 53 har inte funnit att det gjordes någon konsekvensanalys i samband med tillägget. I våra intervjuer har det framkommit ett missnöje med hur processen att tillsätta de nya myndighetscheferna, som ansvarade för att förbereda och genomföra inrättandet av de nya myndigheterna54, hanterades. Den dåvarande myndighetschefen på fick enligt uppgifter inte information om att tjänsterna redan var tillsatta förrän betydligt . Det fick i sin tur konsekvenser för hur arbetet med att förbereda VHS för sammanslagningen fortlöpte eftersom de utsedda myndighetscheferna hade ett informationsövertag jämfört med VHS avgående chef.55 I slutrapporterna från UHR och framkommer kritik mot för bristande administrativt stöd till organisations- och avvecklingskommittéer.56 Det bristande stödet från framhålls 51Regeringskansliet, , Slutredovisning från Högskolemyndighets- och programkontorsutredningen U 2011:03, dnr. U2012/3724/UH. 52Regeringskansliet, , Ny myndighetsstruktur på högskoleområdet, ; Prop. 2011/12:133, bet. 2011/12:UbU22, rskr. 2011/12:278. Uppgifterna som fördes över från var anordnandet av utbildning inför deltagande i Europeiska unionens institutioners uttagningsprov och administration av och information om nordisk och europeisk utbytestjänstgöring. 54Kommittédirektiv, Inrättandet av , Dir. 2012:55; Kommittédirektiv, Inrättandet av Universitets- och högskolerådet, Dir. 2012:56. 55Intervjuer med företrädare för , 2018-06-26a, 2018-08-29a och 2018-08-29b. 56SOU, Slutrapport från (U2012:07); för utbildningsmyndigheter (U2012:11), Slutrapport för för utbildningsmyndigheter. I slutrapporten framgår att avvecklingskostnaderna uppgick till cirka Enligt beräkningar uppgick kostnaderna i samband med reformen till sammanlagt, vilket inkluderar de extra anslag som UHR och UKÄ fick 2013 för att täcka bland annat extra lokalkostnader. (Ändring av regleringsbrev för avseende anslag 2:70, ; Ändring av regleringsbrev för avseende anslag 2:70, .) Det är lägre än utredarens uppskattade avvecklingskostnader som uppgick till (SOU 2012:1, s. I beräkning ingår inte övriga eventuella merkostnader som uppstått i och med reformen, men som täckts inom ramen för myndigheternas ordinarie anslag. R I K S R E V I S I O N E N