prop · H603100 · 2019-04-10 00:00:00 — Diagram 3.7 visar bedömarnas pro- gnoser tillsammans med symmetriska osäker- hetsintervall som täcker olika sannolikheter av regeringens historiska prognosfel, dvs. skillnader mellan utfall och regeringens prognoser. Bedöm- arnas prognoser ligger inom det intervall som täcker hälften av regeringens prognosfel och befinner sig inom en felmarginal som kan anses motsvara ett relativt vanligt prognosfel. I det avseendet är det små skillnader mellan bedöm- arnas prognoser. Diagram 3.7 BNP-prognos med osäkerhetsintervall Anm.: = regeringen, KI = , KOM = Europeiska kommissionen, RB = . Osäkerhetsintervallen är baserade på regeringens historiska prognosfel, i de ekonomiska vårpropositionerna 1994–2018, och bör inte förväxlas med en framåtblickande riskbild. För en beskrivning av hur osäkerhetsintervallen är beräknade, se av makroekonomiska prognoser som publicerades i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2018. Tabell 3.6 Jämförelse mellan olika bedömares prognoser 2,0/1,6 1,9/1,3 1,8/1,7 1,9/1,5 /1,7 /1,6 2,2/2,0 2,6/1,8 -0,2 Anm.: Publiceringsdatum är för regeringen , , Europeiska kommissionen för arbetslöshet och BNP-gap samt för BNP och HIKP och för . 1Procentuell förändring, fasta priser, ej kalenderkorrigerade värden. 2Procent av arbetskraften, 15–. 3Procentuell förändring, årsgenomsnitt, KPI/HIKP. 4Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: , Europeiska kommissionen, och egna beräkningar. Regeringens prognos för arbetslösheten är i linje med övriga bedömares prognoser både 2019 och 2020. Regeringens och prognoser för HIKP-inflationen är något lägre än övriga bedömares. Skillnaderna kan bero på att prognoserna för övriga bedömare gjordes innan publiceringen av utfallet vilket var oväntat svagt. Regeringen, och gör bedömningen att resurs- utnyttjandet, mätt med BNP-gapet, kommer att vara positivt 2019 och 2020. Europeiska kommissionen bedömer i stället att resursutnytt- jandet blir i det närmaste balanserat. Sammantaget bedöms skillnaderna mellan regeringens och övriga bedömares prognoser som små. 3.8Utvärdering av prognoser för BNP-tillväxten I detta avsnitt utvärderas regeringens prognoser för BNP-tillväxt 1994–2018 som redovisats i budgetpropositionerna och de ekonomiska vårpropositionerna. Prognoserna utvärderas i förhållande till prognoser gjorda av andra bedömare. För systematiska prognosfel i form av genom- snittliga över- eller underskattningar används ofta den engelska termen bias. Genom att skatta en bedömares genomsnittliga prognosfel kan hypo- tesen att dess prognoser inte har någon bias testas. I tabell 3.7 visas de olika bedömarnas medelprognosfel och uppgifter om antalet observationer. Medelprognosfel som är statistiskt signifikant skilda från noll är märkta med en asterisk. Utvecklingen på arbetsmarknaden har varit stark . Arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningsgraden har stigit till den högsta nivån , som arbetslös- heten har minskat. I vissa fall har den positiva utvecklingen omfattat majoriteten av grupperna på arbetsmarknaden, t.ex. så har flertalet grupper haft en stigande sysselsättningsgrad. I andra fall har den positiva utvecklingen varit begränsad till några få grupper, där t.ex. arbetslösheten har minskat tydligt bland unga medan den bland utrikes födda varit mer eller mindre oförändrad. I detta avsnitt beskrivs arbetsmarknadsutveck- lingen för olika grupper. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Tabell 3.7 Medelprognosfel för prognoser för BNP-tillväxt Medelprognosfel (MPF) för prognoser för BNP-tillväxten 1994–2018 och antal observationer (N) -0,10 -0,22 -0,20 -0,01 0,50* -0,06 -0,01 Anm.: Asterisk indikerar signifikans på 10 procents nivå. används för att värna om testets styrka, se promemoria Utvärdering av makroekonomiska prognoser 2014, som publicerats på i anslutning till ekonomiska vårproposition. Ett signifikant medelprognosfel kan tolkas som att det är 10 procents sannolikhet eller mindre (dvs. en förhållandevis liten sannolikhet) att få det erhållna medel - prognosfelet om det inte skulle finnas någon bias. Prognosfelet är här definierat som utfallet minus prognosen. Ett positivt medelprognosfel relaterar därför till en underskattning. Källor: Respektive bedömare och egna beräkningar. Tabell 3.8 Rangordningar av bedömarens prognosprecision Rangordningar efter medelabsolutfel (MAF) och medelkvadratfel (MKF) för prognoser för BNP-tillväxten 1994–2018 Prognoser gjorda som utfallet Rangordning efter MAF (första raden) och efter MKF (andra raden) Prognoser gjorda året före utfallet Rangordning efter MAF (första raden) och efter MKF (andra raden) Anm.: Medelabsolutfelet är medelvärdet av de absoluta prognosfelen. Medelkvadratfelet är medelvärdet av de kvadrerade prognosfelen. Rangordningen sker fallande från vänster. Bedömarna är regeringen (), (), (), (), (), Svenskt näringsliv (SN), (), , Nordea (NO) och (). Källor: Respektive bedömare och egna beräkningar. 3.9Fördjupning om utvecklingen på arbetsmarknaden Samtliga prognoser är uppdelade i prognoser gjorda som utfallet respektive året före För prognoser gjorda som utfallet har samtliga bedömare ett positivt skattat Regeringen har därmed, liksom övriga bedömare, i genomsnitt underskattat BNP-tillväxten för utvärderingsperioden. prognoser gjorda året före utfallet har regeringen i stället överskattat BNP-tillväxten. medelprognosfel är dock inte statistiskt signifi- kanta, dvs. ingen bias kan säkerställas. I tabell 3.8 rangordnas bedömarna med avseende på sina medelabsolutfel och medel- kvadratfel för prognoser för BNP-tillväxten. Regeringens prognosprecision rangordnas rela- tivt högt för prognoser utfärdade som utfallet, och relativt lågt för prognoser utfärdade Arbetslösheten bland unga kvinnor och män året före utfallet. I allmänhet vilar rangord- ningarna på små skillnader, och inga test har (15–) har minskat tydligt (se utförts för att undersöka om dessa skillnader är heten har dock stannat av något . sådant test försvåras av att bedömarna för ett Minskningen i arbetslösheten bland unga har givet år dels utfärdar prognoserna vid olika tid- bidragit stort till nedgången i den aggregerade punkter, dels producerar olika antal prognoser. arbetslösheten (15–) . Rangordningarna bör därför värderas med viss Drygt hälften av alla arbetslösa unga i är heltidsstuderande som söker arbete. Av dessa betraktar sig i huvudsak som studerande. tredjedel av de arbetslösa unga avvaktande, dvs. har fått ett arbete men inväntar att börja detta P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Dessa ungdomar bedöms sannolikt ha goda möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Ett kompletterande mått är unga som varken arbetar eller studerar som andel av befolkningen i åldern 15–, s.k. NEET (Neither in employment nor in education and training). Andelen unga som varken arbetar eller studerar har minskat det , från 2018. Andelen unga som varken arbetar eller studerar i är bland de lägsta i EU. Diagram 3.8 Ungdomsarbetslöshet (15–) Arbetskraftsdeltagandet har stigit bland både inrikes och utrikes födda Sysselsättningsgraden bland inrikes födda (25–) har fortsatt att öka, från en redan mycket hög nivå (se diagram 3.9). har arbetslösheten för denna grupp fortsatt att minska och var 2018 lägre än den lägsta nivån under högkonjunkturen före finanskrisen. Vidare har långtidsarbetslösheten, i betydelsen andelen som varit arbetslösa , minskat bland inrikes födda, både som andel av arbetskraften och som andel av de arbetslösa. Även bland utrikes födda (25–) har arbetsmarknadsläget förbättrats . Både arbetskraftsdeltagandet och syssel- sättningsgraden har stigit. Det ökade arbets- kraftsdeltagandet bland utrikes födda har också i stor utsträckning bidragit till ökningen av det totala arbetskraftsdeltagandet (15–). Arbets- lösheten bland utrikes födda har däremot inte haft samma positiva utveckling som bland inrikes födda, utan har legat . Diagram 3.9 Arbetskraftsdeltagande och sysselsättningsgrad för inrikes och utrikes födda (25–) Procent av befolkningen 100 Arbetslösheten bland utrikes födda (25–) är i genomsnitt högre än bland inrikes födda som sysselsättningsgraden och arbets- kraftsdeltagandet är lägre. Detta gäller i synnerhet personer födda utanför . var ar- betslösheten bland utomeuropeiskt födda i åldern 25–, jämfört bland inrikes födda och bland de födda i . Att arbetslösheten bland utrikes födda, i synnerhet bland utomeuropeiskt födda, inte har minskat i samma utsträckning som bland inrikes födda kan bl.a. förklaras av det stora inflödet av utrikes födda till arbetskraften samt att det i genomsnitt tar för nyanlända att hitta ett arbete än för inrikes födda. Det finns dock tecken på att etableringen på arbetsmarknaden bland nyanlända nu går något snabbare . Det goda konjunkturläget har bidragit till detta. Arbetskraftsdeltagandet och sysselsättnings- graden är högre bland män än bland kvinnor, oavsett födelseregion, men skillnaderna mellan könen är väsentligt större bland utrikes födda. Bland inrikes födda skiljer det mellan män och kvinnor, både avseende sysselsättningsgrad och arbetskrafts- deltagande, medan skillnaden mellan utrikes födda kvinnor och män är omkring 10 procent- enheter. Detta medför också större skillnader mellan inrikes och utrikes födda kvinnor än mellan inrikes och utrikes födda män. Både sysselsättningsgraden och arbetskraftsdelta- gandet bland utrikes födda kvinnor är dock relativt högt i jämfört med genomsnittet för utrikes födda kvinnor inom EU. eftersom arbetskraftsdeltagandet och syssel- sättningsgraden för inrikes födda kvinnor är högt, är skillnaden mellan inrikes och utrikes födda kvinnor i ändå betydande. Det är relativt stora skillnader i arbetsmarknads- utfall och utveckling mellan individer med olika utbildningsnivåer. Personer med gymnasial eller eftergymnasial utbildning har haft stigande arbetskraftsdeltagande och sysselsättningsgrad samt sjunkande arbetslöshet . har utvecklingen varit näst- intill motsatt bland dem som saknar en gymnasial utbildning. steg arbetslös- heten tydligt bland dem som saknar gymnasial utbildning (se diagram 3.10). En förklaring till detta är att antalet utrikes födda utan gymnasial utbildning i arbetskraften ökat. En stor andel av dessa är nyanlända. Diagram 3.10 Arbetslöshet efter utbildningsnivå (25–) Att inte ha en gymnasial utbildning medför en ökad risk för arbetslöshet oavsett födelseland. Risken är dock störst för utomeuropeiskt födda. Utomeuropeiskt födda utgör dessutom mer än tre fjärdedelar av de arbetslösa som saknar gymn- asial utbildning. Arbetslösheten bland utom- europeiskt födda utan gymnasial utbildning (25–) har stigit kraftigt och uppgick till . Detta kan jämföras bland inrikes födda utan gymnasial utbildning i samma ålders- grupp. Personer utan gymnasial utbildning har i genomsnitt ett sämre arbetsmarknadsutfall med P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 lägre arbetskraftsdeltagande och sysselsättnings- grad samt högre arbetslöshet. Detta är särskilt tydligt bland kvinnor. Oavsett födelseregion har kvinnor utan gymnasial utbildning betydligt lägre sysselsättningsgrad än kvinnor med högre utbild- ning. Det gäller i synnerhet för utomeuropeiskt födda. Ökad sysselsättningsgrad bland äldre har, i internationell jämförelse, en god arbetsmarknad för äldre (55–) med hög sysselsättningsgrad och låg arbetslöshet. Syssel- sättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet bland äldre kvinnor och män har dessutom ökat (se diagram 3.11). Detta har också bidragit relativt mycket till det ökade aggregerade arbetskraftsdeltagandet (15–). En förklaring är att allt färre äldre nu lämnar arbetskraften till följd av sjukdom . Diagram 3.11 Arbetskraftsdeltagande och sysselsättnings- grad bland äldre (hö axel) (hö axel) 3.10Regeringens mått på välstånd Regeringen följer kontinuerligt vilken effekt de politiska åtgärderna får på samhällsutvecklingen. Ofta görs detta genom BNP-måttet. Det är ett viktigt mått som ger information om ekonomins storlek och tillväxt, men som inte visar alla detaljer kring välståndsutveckling och fördelning eller utvecklingen inom andra samhällsområden. Sedan 2017 års ekonomiska vårproposition (prop. 2016/17:100 bilaga 4) kompletteras därför redovisningen av BNP-måttet med ytterligare P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 De visar ekonomiska, miljömässiga och sociala hållbarhetsaspekter inom ett antal nyckelområden. Som alltid kan indikatorer vara statistiskt osäkra i jämförelser och mellan grupper. Nedan följer en sammanfattning av utvecklingen för samhällets långsiktiga hållbarhet och befolkningens livskvalitet. Regeringen avser att års ekono- miska vårproposition se över indikatorerna så att de bättre speglar samhällets långsiktiga hållbarhet, befolkningens livskvalitet och självbestämmande samt ekonomins potential för hög långsiktig tillväxt. Ett sätt att mäta ett lands välfärd är genom BNP per capita, dvs. BNP per person, som visar hur effektivt befolkningen används i produktionen. BNP mäter det samlade värdet av alla varor och tjänster som produceras inom landet, och en högre BNP per capita leder generellt till ett ökat välstånd. Men måttet har också en rad begränsningar. Eftersom det mäts på en över- gripande nivå säger det exempelvis inget om hur inkomster eller konsumtion är fördelade. har BNP per capita ökat med med en genomsnittlig årlig öknings- takt på . Efter finanskrisen har dock BNP per capita utvecklats relativt svagt jäm- fört . Det beror på att produk- tiviteten utvecklats svagt, men kan också förklaras av att andelen i befolkningen i arbetsför ålder har minskat. Denna demografiska trend väntas fortsätta enligt SCB:s befolkningsprognos publicerad . Sysselsättningsgraden mäter hur stor andel av befolkningen i åldern 15–som har ett arbete. En hög sysselsättningsgrad är grunden för den gemensamma välfärden då arbetsinkomster är den viktigaste skattebasen i ekonomin. När fler försörjer sig genom arbete minskar dessutom den offentliga sektorns kostnader eftersom bidrags- utbetalningarna generellt minskar. En hög efterfrågan på arbetskraft har medfört att sysselsättningsgraden har ökat till höga nivåer. Sysselsättningsgraden var 2018, jämfört året ökade sysselsättningsgraden något mer bland män än bland kvinnor. Skillnaden mellan kvinnor och män ökade där- med från . Även i ett internationellt perspektiv har en mycket hög sysselsättningsgrad. Den är högst inom EU, främst till följd av en hög sysselsätt- ningsgrad bland kvinnor. Arbetslöshet definieras som andelen arbetslösa i arbetskraften, där arbetskraften utgörs av arbets- lösa och sysselsatta i åldern 15–. Indikatorn mäter således hur stor andel av arbetskraften som inte har något arbete men som har sökt och kan ta ett arbete. Arbete ger individen möjlighet till egen försörjning, bättre möjligheter att forma sitt liv samt gemenskap och tillhörighet. Arbetslösa drabbas också av ohälsa i större utsträckning. En låg arbetslöshet är därför central för både individen och samhället. har arbetslösheten minskat och var 2018 , jämfört med 6,7 pro- cent 2017. Men den är ännu inte nere på samma nivå som perioden före finanskrisen (6,2007). Arbetslösheten är något lägre bland kvin- nor, även om den minskade tydligare bland män . På regeringens uppdrag redovisade Ekonomi- styrningsverket (Fi2017/02020/BAS) bl.a. en kartläggning av i vilken utsträckning kvinnor respektive män tagit del av olika satsningar på arbetsmarknadsområdet 2015 och 2016. Enligt deras rapport är män över- representerade i flera av de kartlagda reformerna, en överrepresentation som är större än vad som kan motiveras av skillnaden i arbetslöshet mellan könen. Indikatorn visar hushållssektorns låneskulder i procent av disponibel inkomst och i procent av hushållens finansiella tillgångar. Den belyser en del av ekonomins långsiktiga hållbarhet. Inter- nationella valutafonden, och Europeiska kommissionen bedömer att de svenska hus- hållens skuldsättning utgör en risk för ekonomi. Högt skuldsatta hushåll kan tvingas att dra ner på sin konsumtion vid ett kraftigt bostadsprisfall, vilket i förlängningen kan komma att påverka BNP och sysselsättning negativt. Hushållens skulder som andel av den dispo- nibla inkomsten har stigit och Jämfört med minskade indikatorn marginellt, men ligger fortfarande på en hög nivå historiskt sett. Däremot har skuldsättningen i förhållande till hushållens finansiella tillgångar varit relativt då hushållen haft ett högt sparande, bostadspriserna ökat och börsen stigit kraftigt . Diagram 3.12 Hushållens låneskulder i procent av disponibel inkomst och av hushållens finansiella tillgångar Andel av disponibel inkomst Andel av finansiella tillgångar Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld Den offentliga sektorns konsoliderade brutto- skuld som andel av BNP, ofta kallad Maastricht- skulden, är det mått på den offentliga sektorns skuld som används inom EU. För innebär definitionen att skulden består av den konsoli- derade statsskulden och kommunsektorns skulder på kapitalmarknaden, med avdrag för AP- fondernas innehav av statsobligationer. Maast- richtskulden har genomgående minskat som andel av BNP . låg den på av BNP. kom sju av åtta riksdagspartier överens om ett antal förändringar av det finans- politiska ramverket. I överenskommelsen ingick ett riktmärke för Maastrichtskulden (skuld- ankare) på av BNP som imple- menteras 2019. Om skulden avviker med av BNP, ska regeringen lämna en särskild skrivelse till med en redogörelse för vad som orsakat avvikelsen och hur regeringen avser att hantera denna. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Välståndsindikatorn för luft visar utvecklingen för två av de vanligaste luftföroreningarna i svenska städer: kvävedioxid (NO2) och små partiklar (PM2,5). Båda har negativ påverkan på såväl hälsa som miljö, och exponering kan öka risken för cancer och hjärt- och kärlsjukdomar. Vissa grupper i befolkningen är särskilt känsliga såsom äldre, personer med astma, redan sjuka, barn och gravida. Kvävedioxidutsläppen kommer till stor del från trafiken. Förhöjda halter uppstår vid vägar med hög belastning och i mellanstora till stora städer i . Partikelutsläppen transporteras i stor utsträckning till från kontinenten och är därför högre i än i norra . Halterna av både kvävedioxid och små partiklar visar en nedåtgående trend sedan mätningarna inleddes respektive 2006 (se diagram 3.13). Även om fortfarande har lokala problem med kvävedioxid och partiklar är halt- erna av luftföroreningar låga i jämförelse med övriga EU. EU-regleringar för bränslekvalitet, standarder för fordon och miljölagstiftning inom industri- och energisektorn påverkar halterna liksom trafik, användningen av dubbdäck samt hur bebyggelsen utvecklas. Diagram 3.13 Halter av PM2,5 och NO2 i gatumiljö µg/m3 40 06 07 Källor: och . Indikatorn visar vattenförekomster med hög eller god ekologisk status och potential i enlighet med EU:s ramdirektiv för vatten. Statusbedömningen tar hänsyn till bl.a. övergödning, vissa miljögifter och fysisk påverkan. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 centralt för vattenlevande arter, dricksvatten, kulturmiljö, friluftsliv m.m. Vid den senaste mätningen 2015 uppnådde av vattenförekomsterna minst god status. Det är främst kustvattenförekomsterna som inte gör det. Övergödning är den vanligaste orsaken. Överlag är statusen bättre i norra än i där bebyggelsen är tätare och jordbruksintensiteten högre. I europeisk jämförelse har fler vatten- förekomster med hög status och färre med dålig och otillfredsställande status (se diagram 3.14). Diagram 3.14 Ekologisk status och potential för svenska och europeiska vattenförekomster Källa: Europeiska miljöbyrån. I 2017 och ekonomiska vårpropositioner har andel skyddad natur ingått som en indikator. Denna redovisas inte eftersom ansvariga myndigheter ska få i uppdrag att föreslå ett nytt och enhetligt sätt att räkna skyddad mark. En ny indikator för biologisk mångfald ska tas fram. Indikatorn kemikaliebelastning redovisar mät- ningar av ett antal långlivade miljögifter i moders- mjölk och blod. De ämnen som följs är PCB, DDE (vilket är en nedbrytningsprodukt av DDT), dioxiner och PBDE (bromerade flam- skyddsmedel). Genom att mäta halter i bröst- mjölk är det möjligt att följa upp vilka ämnen mamman utsatts för liksom exponeringen hos spädbarn. Höga halter av dessa ämnen kan ge upphov till sjukdomar som cancer, påverka fort- plantningsförmågan, skada arvsmassan och störa hormonsystemet. Mätningarna av föroreningar i bröstmjölk visar att halterna minskar långsamt trots att använd- ning och spridning begränsats genom förbud i och internationellt. Problemet är att äm- nena är långlivade i miljön, ansamlas i fettvävnad hos människor och djur och att de redan är spridda i varor, byggnader och miljö. Det har gjorts stora insatser för att minska utsläppen, men mätningarna visar att utmaningar återstår. Det internationella arbetet är viktigt för att minska exponeringen för skadliga ämnen. Kemi- kalielagstiftningen är harmoniserad inom EU och verkar aktivt för att utveckla reglerna. Det finns också ett antal konventioner som på global nivå reglerar vissa kemikalier. Indikatorn visar de samlade utsläppen av växthus- gaser som omfattas av klimatmålet (koldioxid, metan, dikväveoxid och fluorerade gaser) inom svenskt territorium. Utsläpp och upptag inom markanvändning och skogsbruk ingår inte. Klimatförändringarna förväntas påverka en rad samhällsbärande områden som exempelvis livsmedelsproduktion, vattenförsörjning och folkhälsa både i och globalt. Den värme- bölja som drabbade norra halvklotet är ett exempel på att ett förändrat klimat ställer inför nya utmaningar. Folkhälso- myndigheten har t.ex. visat att dödligheten ökade under värmeböljan jämfört med tidigare somrar. I ett uppdrag som redovisade (Fi2018/00038/BAS) konstaterades att flera av effekterna som är viktiga för människors välfärd är svåra att förutse och värdera då det handlar om komplexa naturliga och ekonomiska samband. Ett angeläget tema för framtida studier är därför att studera hur klimatförändringarna kommer påverka människor och olika typer av hushåll. De totala utsläppen av växthusgaser i uppgick till koldioxid- ekvivalenter. Det innebär en minskning på jämfört med . har utsläppen gått ner , vilket kan jämföras med målnivån 85–100 procents utsläppsminskning . Minskningen har framför allt skett –2014 (se diagram 3.15). Utsläppsminskningarna i har skett som befolkningen vuxit och den eko- nomiska tillväxten varit stark. Utsläppsminsk- ningen kan delvis förklaras av t.ex. övergång från fossila bränslen till biobränslen och el samt energieffektivisering. Diagram 3.15 nationella växthusgasutsläpp och Källor: och . Indikatorn låg ekonomisk standard avser den andel av befolkningen som har en ekonomisk standard lägre än av median- inkomsten. Ekonomisk standard är summan av alla skattepliktiga och skattefria inkomster, minus skatter och övriga negativa transfereringar, juste- rad för hushållets storlek och sammansättning. Personer med låg ekonomisk standard riskerar på grund av ekonomiska begränsningar att ute- stängas från konsumtion och aktiviteter som i det omgivande samhället anses vara en del av godtag- bar levnadsstandard. I har andelen ökat från 1995 till 2017, vilket beror på att inkomsterna i den nedre delen av inkomst- fördelningen inte ökat i samma takt som median- inkomsten. Ökningen har dock varit måttlig. Indikatorns utveckling har varierat mellan grupper. Generellt har andelen med låg ekonomisk standard ökat särskilt mycket i grupper som är i förvärvsarbetande åldrar men har svag anknytning till arbetsmarknaden. I bilaga 2 Fördelningspolitisk redogörelse finns en mer utförlig analys av gruppen med låg ekonomisk standard. Indikatorn för självskattad allmän hälsa avser den andel i befolkningen, , som svarat P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 ”mycket bra” eller ”bra” på frågan ”Hur tycker du att din hälsa är i allmänhet?” i SCB:s Under- sökningar av levnadsförhållanden. svarade i genomsnitt att de hade en bra eller mycket bra hälsa, som andelen var något högre för män (se diagram 3.16).