prop · H70346 · 2019-11-19 00:00:00 — Metodbeskrivningen redovisar processen med de steg som förmedlaren kan gå igenom för att stödja ett aktivt arbetssökande. De flesta av metoderna som arbetsförmedlingen centralt tillhandahåller beskrivs som kvalitetssäkrade. Detta innebär enligt Arbetsförmedlingen att det till metoden finns •en metodbeskrivning, som ger en övergripande beskrivning av metodens syfte, innehåll och bakgrund •en aktivitetsbeskrivning med processkarta, som beskriver de moment som ska gås igenom och vilket resultat som ska uppnås •kvalitetskriterier, som förmedlingsenheterna lokalt ska gå igenom för att stämma av om metoden följs. Enligt Arbetsförmedlingens interna rutiner ska kvalitetssäkring göras genom att förmedlingskontoren går igenom kvalitetskriterierna för de metoder som används på kontoret och stämmer av med den egna tillämpningen. Genomgången ska göras minst en gång . 19Af-2018/0038 4607, Arbetsförmedlingens handläggarstöd. 20Arbetsförmedlingen, Metoder, hämtad . 21Af-2018/0038 4607, Arbetsförmedlingens handläggarstöd. R I K S R E V I S I O N E N A R B E T S F Ö R M E D L I N G E N S M A T C H N I N G S A R B E T E Metodbeskrivningen kan också hänvisa till ett eller flera handläggarstöd. Dessa är dokument som innehåller detaljerade stegvisa instruktioner och förklaringar för förmedlaren. Sammanlagt finns 83 handläggarstöd inom förmedlingsverksamheten.22 Alla handläggarstöd är inte direkt kopplade till olika metoder. De flesta är i stället indelade utifrån olika faser i handläggningsprocessen eller innehåller information om regelverk och regeltolkning. Utöver metodbeskrivningarna och handläggarstöden har arbetsförmedlare tillgång till ett stort antal vägledningar till olika regelverk, arbetsmarknadspolitiska insatser och digitala verktyg. De allra flesta centralt framtagna material publiceras på myndighetens intranät Vis och är tillgängliga till alla medarbetare på myndigheten. 2.3.2 Elva metoder används i matchningsverksamheten Enligt företrädare för Arbetsförmedlingens huvudkontor har tio av metoderna tagits fram för att stödja matchningsarbetet. Sex av dessa riktas till arbetssökande, en till arbetsgivare och tre till bådadera. Därtill är den generella metoden ”inskrivning och introduktion” väsentlig för matchningen (se tabell 1). 23 Vid inskrivningen registrerar eller kontrollerar förmedlaren uppgifter om den arbetssökande som ska utgöra underlag för valet av erbjudande, tjänst, metoder och aktiviteter i det fortsatta arbetet. Tabell 1 Metoder som är centrala inom matchningsverksamheten Metoder riktade mot arbetssökande Metoder riktade mot arbetsgivare (i tjänsten ”söka jobb”) (i tjänsten ”hitta kandidater”) Anvisa till ledig plats Anvisa till ledig plats Rekryteringsträff i annat EU/EES-land och Fastställ erbjudande och tjänster Följa upp ”söka arbete” Källa: Samtal med företrädare för Arbetsförmedlingens huvudkontor , intervjuer med arbetsförmedlare . 22Arbetsförmedlingen, ”Handläggarstöd inom förmedlingsverksamheten”, hämtad . 23Intervju med företrädare för Arbetsförmedlingens huvudkontor . 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.4Den arbetsmarknadspolitiska bedömningen är viktig för valet av tjänst och metod Arbetsförmedlare och representanter från myndighetens olika nivåer lyfter ytterligare två moment som centrala inom matchningsarbetet. Det gäller den arbetsmarknadspolitiska bedömningen och upprättandet av den arbetssökandes planering. Båda dessa moment ingår i metoden ”fastställ erbjudanden och tjänster” och är delvis förordningsstyrda. Enligt 6 § förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten ska Arbetsförmedlingen upprätta en individuell planering tillsammans med den arbetssökande från inskrivningstillfället. I planeringen ska den arbetssökandes skyldigheter, planerade aktiviteter och arbetssökandets inriktning beskrivas.24 Den arbetsmarknadspolitiska bedömningen nämns inte i förordningen, men Arbetsförmedlingen har i föreskrift specificerat att planeringen ska innehålla en arbetsmarknadspolitisk bedömning som utgår från den arbetssökandes förutsättningar för arbete, arbetsmarknadens krav och Arbetsförmedlingens uppdrag.25 2.5Arbetsförmedlarna har tekniska verktyg för matchningsarbetet 2.5.1 Ärenden handläggs i Arbetsförmedlingens informationssystem Det grundläggande stödverktyget i matchningsarbetet är det datoriserade ärendehanteringssystemet (Arbetsförmedlingens informationssystem). är Arbetsförmedlingens operativa systemstöd där mycket av det dagliga arbetet dokumenteras. I systemet registreras bland annat uppgifter om den arbetssökande, såsom utbildning, arbetslivserfarenhet och yrkesinriktning i form av SSYK-koder. Vid registreringen ska arbetsförmedlaren utgå från sin kunskap om bransch, sökt yrke och hur arbetsgivarnas rekryteringssätt inom det valda yrket brukar se ut. I registreras även rekryteringsuppdrag från arbetsgivare. I systemet finns funktioner för matchning ur arbetssökandes respektive arbetsgivares perspektiv. 2.5.2Planeringsverktyget används för att upprätta den arbetssökandes planering Planeringsverktyget är en applikation där förmedlaren upprättar den arbetssökandes planering. Det är i planeringsverktyget som arbetsförmedlaren gör 24Af-2018/0058 8431, Arbetsförmedlingens handläggarstöd Arbetssökandes planering. 25AFFS 2014:1, Arbetsförmedlingens föreskrifter om individuella handlingsplaner. R I K S R E V I S I O N E N A R B E T S F Ö R M E D L I N G E N S M A T C H N I N G S A R B E T E den arbetsmarknadspolitiska bedömningen samt väljer tjänster och aktiviteter. Verktyget hämtar in uppgifter om den sökande som finns registrerade i . Som stöd för den arbetsmarknadspolitiska bedömningen ges tre rubriker: Förutsättningar, Arbetsmarknaden och Bedömning. 26 I handläggarstödet Arbetssökandes planering finns ytterligare vägledning för den arbetsmarknadspolitiska bedömningen.27 2.5.3Bedömningsstödet ger vägledning i den arbetsmarknadspolitiska bedömningen Kopplat till finns även ett verktyg kallat bedömningsstödet, som syftar till att förbättra träffsäkerheten i att identifiera arbetssökande som riskerar långtidsarbetslöshet och som är i behov av extra stöd tidigt i processen. Bedömningsstödet väger samman olika egenskaper hos den arbetssökande som statistiskt sett har ett samband med tid i arbetslöshet, för att ge en skattning av risken för långtidsarbetslöshet.28 I handläggarstödet framgår att bedömningsstödet tillsammans med arbetsförmedlarens professionella bedömning utgör grunden för den arbetsmarknadspolitiska bedömningen. Arbetsförmedlarens bedömning kan dock avvika från bedömningsstödets rekommendation eftersom vissa personliga egenskaper inte kan fångas upp av verktyget. I dessa fall är det arbetsförmedlarens samlade arbetsmarknadspolitiska bedömning som gäller för den arbetssökandes fortsatta planering.29 Bedömningsstödet bygger på totalt 11 variabler som anses påverka risken att en arbetssökande blir långtidsarbetslös, exempelvis ålder, utbildningsnivå och arbetslöshetsnivån i den kommun där den arbetssökande bor. Bedömningsstödet genererar en rekommendation till arbetsförmedlaren i syfte att hjälpa denna att besluta om huruvida tidiga insatser är lämpliga eller ej. Enligt Arbetsförmedlingens interna instruktioner kan bedömningsstödet användas vid ny- och återinskrivning av arbetssökande. Bedömningsstödet genererar rekommendationer kring behovet av stöd enligt fyra olika nivåer: •Bör ha mycket goda möjligheter till arbete. •Bör ha goda möjligheter till arbete. •Överväg behov av stöd för ökade möjligheter till arbete. •Behov av stöd för ökade möjligheter till arbete. Överväg insatser för att förhindra långvarig arbetslöshet.30 26Arbetsförmedlingen, ”Planeringsverktyget”, hämtad . 27Af-2018/0058 8431, Arbetsförmedlingens handläggarstöd Arbetssökandes planering, Version 14.0. 28Arbetsförmedlingen, ”Insatser för att förhindra långvarig arbetslöshet”, hämtad . 29Af-2018/0058 8431, Arbetsförmedlingens handläggarstöd Arbetssökandes planering, Version 14.0. 30Assadi & , Enhetlighet och träffsäkerhet i arbetsmarknadspolitiken: Hur använder arbetsförmedlare statistisk profilering i mötet med den arbetssökande?, 2014. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.6 Arbetsförmedlingen har en linje- och stabsorganisation Uppgifterna i detta avsnitt avser förhållanden och har till vissa delar ändrats, eller håller på att ändras, för denna rapports publicerande. 2.6.1 En stor myndighet med nationell organisation Arbetsförmedlingen har omkring 12 700 anställda, varav 6 350 arbetar som arbetsförmedlare.31 Myndigheten är indelad i tre regioner, som i sin tur består av sammanlagt tio marknadsområden. Under marknadsområdena finns 83 förmedlingsenheter som kan bestå av ett eller flera enskilda förmedlingskontor. Totalt finns 242 lokala förmedlingskontor. Myndighetens funktioner för kundservice via telefon och matchningsarbete via service på distans är samlade i Verksamhetsområde Direkt. Området kan organisatoriskt jämföras med en region, som har fyra enheter och kontor på 15 orter. Verksamheten som bedrivs vid dessa kontor gäller dock hela landet. Därtill organiseras myndighetens cirka 1 000 specialister i en egen chefslinje.32 2.6.2Regionalt operativt ansvar som stöds av nationella avdelningar och staber Ansvaret för att genomföra det arbetsmarknadspolitiska uppdraget och utföra den operativa verksamheten inom förmedlingsuppdraget är delegerat till regionerna. Det innebär att myndighetsstyrelsen formulerar resultat- och verksamhetsmål. Generaldirektören förmedlar dessa för regioncheferna, vilka i sin tur förväntas operationalisera dessa för marknadsområdena och vidare till de enskilda enheterna.33 Arbetsförmedlingens huvudkontor har sex nationella avdelningar och två staber som ger underlag för generaldirektörens beslut. Huvudkontorets avdelningar har även det nationella ansvaret utveckling, förvaltning, uppföljning och utvärdering av verksamheten, och ansvarar för att myndigheten har ett enhetligt serviceutbud. Avdelnings- och regioncheferna rapporterar direkt till generaldirektören.34 31Arbetsförmedlingens årsredovisning 2018 samt , ”Arbetsförmedlingen behövs i hela landet”, . 32E-post från företrädare för Arbetsförmedlingen, . 33Samtal med företrädare för Arbetsförmedlingens huvudkontor, . 34Af-2017/0016 2679, Generaldirektörens arbetsordning för Arbetsförmedlingen. R I K S R E V I S I O N E N A R B E T S F Ö R M E D L I N G E N S M A T C H N I N G S A R B E T E Figur 2 Arbetsförmedlingens organisation och Förmedling Avdelningen arbete till rehabilitering Källa: Arbetsförmedlingens årsredovisning 2018. Fem avdelningar på huvudkontoret har uppgifter i anslutning till att utveckla arbetssätt för matchningsverksamheten. och rehabilitering till arbete, även kallat Förmedlingsavdelningen, har funktionsansvaret för erbjudanden, tjänster och metoder i matchningsverksamheten. Ansvaret omfattar bland annat framtagande och kvalitetssäkrande av metoder i matchningsverksamheten. Arbetsförmedlingen Direkt har funktionsansvaret för myndighetens nationella distansservice till arbetssökande och arbetsgivare. I denna ingår bland annat kundservice, arbetsmarknadspolitiska bedömningar och matchning över telefon och utveckling av digitala självservicetjänster. Analysavdelningen har funktionsansvar för bland annat analyser av arbetsmarknadens funktionssätt samt hur Arbetsförmedlingens verksamhet bidrar till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och till att uppnå målen för arbetsmarknadspolitiken. Avdelningen ska följa upp och utvärdera metoder och arbetssätt, samt utforma och hålla samman processerna för evidensbaserad verksamhetsutveckling. Avdelningen har också leveransansvar för myndighetens verksamhetsstatistik. I ansvaret ingår nationell och regional prognosverksamhet samt myndighetens yrkesbeskrivningar. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Arbetsförmedlingen IT har ett myndighetsövergripande ansvar för digitaliseringsarbetet. I ansvaret ingår bland annat kunddriven verksamhetsutveckling, som förvaltar den så kallade växthusverksamheten där arbetssätt testas. Ledningsstaben har i uppgift att stödja ledningen och verksamheten i strategiska och verksamhetskritiska frågor. Staben Strategisk förändring ger stöd i strategiska utvecklingsfrågor samt i hanteringen av för myndigheten kritiska processer. 2.7 Arbetsförmedlingens interna och externa styrning 2.7.1 Regeringens styrning av Arbetsförmedlingens matchningsarbete I Arbetsförmedlingens instruktion slår regeringen fast att myndigheten ska verka för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt genom att effektivt sammanföra dem som söker arbete med dem som söker arbetskraft. Verksamheten ska utformas så att den bedrivs på ett effektivt, enhetligt och rättssäkert sätt och ska anpassas till skilda förutsättningar och behov i olika delar av landet. ska arbetssökande och arbetsgivare ha tillgång till en likvärdig service i hela landet.36 I förordning (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten anger regeringen att arbetsmarknadspolitisk verksamhet bedrivs i form av bland annat platsförmedling och vägledning.37 Vidare specificerar regeringen att Arbetsförmedlingen tillsammans med den arbetssökande ska upprätta en individuell handlingsplan (hos Arbetsförmedlingen kallad planering) som slår fast den sökandes skyldigheter, planerade aktiviteter och inriktning för arbetssökandet.38 I de senare årens regleringsbrev har regeringen angett att matchningen på arbetsmarknaden ska förbättras och rekryteringsproblem motverkas. För anges att detta bland annat ska ske genom intensifierade förmedlings- och vägledningsinsatser. Därtill har regeringen gett Arbetsförmedlingen uppdrag som rör ökad matchning mot utbildning, samt olika arbetsinriktade insatser för särskilda grupper såsom unga, personer med funktionsnedsättning och nyanlända. Utöver det har regeringen inte uttalat sig närmare om hur myndigheten ska bedriva matchningsverksamheten. 35Af-2017/0016 2679, Generaldirektörens arbetsordning för Arbetsförmedlingen, intervju med företrädare för huvudkontoret samt e-post från företrädare för Arbetsförmedlingen, . 362–3 §§ förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 37Platsförmedling innebär att den enskilde får information och erbjudanden om lediga arbeten och att arbetsgivare får hjälp med att finna lämpliga arbetssökande till lediga platser. Vägledning innebär att den enskilde får stöd och information för att kunna göra ett övervägt val av arbete och utbildning. 385–8 §§ förordning (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 39Regeringsbeslut A2015/03299/A, A2016/02467/A och A2017/02442/A. R I K S R E V I S I O N E N A R B E T S F Ö R M E D L I N G E N S M A T C H N I N G S A R B E T E har de exakta formuleringarna av målen varierat, men Arbetsförmedlingen menar att innehållet varit ungefär densamma. Däremot har uppdrag och andra instruktioner som berör hur målen ska uppnås varierat.40 På mer generell nivå har regeringen tagit initiativ till den så kallade Tillitsreformen. Reformen syftar till att utveckla formerna för den statliga styrningen genom att balansera behovet av kontroll med förtroende för medarbetarnas verksamhetsnära kunskap och erfarenhet.41 2.7.2 Arbetsförmedlingen tillämpar mål- och resultatstyrning Arbetsförmedlingens styrmodell utgår från principerna om mål- och resultatstyrning. I verksamhetsplanen återges regleringsbrevets mål om att matchningen på arbetsmarknaden ska förbättras och rekryteringsproblem motverkas genom bland annat intensifierade förmedlings- och vägledningsinsatser. Verksamhetsplanen anger också kvantifierade mål för fyra matchningsrelaterade indikatorer: •Andel arbetsgivare som fått tillräckligt med sökande för att kunna anställa ska öka till . •Andel arbetsgivare som anger att Arbetsförmedlingens service bidragit till en snabbare och bättre rekrytering ska öka till . •Andel i arbete efter arbetsmarknadsutbildning ska öka till . •Andel arbetslösa med ersättning från a-kassa eller aktivitetsstöd som den senaste månaden inte har ägnat någon tid åt arbetssökande ska minska till eller lägre. Ytterligare tre indikatorer används för att följa den långsiktiga utvecklingen på arbetsmarknaden. För dessa anges dock inte kvantifierade mål. Indikatorerna ingår i ett uppföljningspaket för verksamheten.42 2.7.3 Myndighetens ledningsfilosofi betonar självledarskap tillämpar myndigheten en ledningsfilosofi som utgår från att alla medarbetare ska ha myndighetens uppdrag klart för sig, men att de själva har bäst 40E-post från företrädare för Arbetsförmedlingen, . 41Regeringen, ”Tillitsreformen”, hämtad . 42Af-2017/0016 6626, Arbetsförmedlingens verksamhetsplan 2018, Bilaga 5 Arbetsförmedlingens uppföljningspaket till VP 2018. De icke kvantifierade målen gäller Matchningsindikatorn, som visar hur väl matchningen av arbetssökande med lediga platser har utvecklats i förhållande till den förväntade matchningen, Genomsnittliga rekryterings- och arbetslöshetstider samt Omsättning till arbete eller utbildning, som fångar hur stor andel av dem som är arbetslösa som får ett osubventionerat eller ett subventionerat arbete eller går över till studier. 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N kunskap om hur uppdraget ska genomföras.43 Ett grundläggande element i denna ledningsfilosofi är självledarskapet, med innebörden att både handlingsfrihet och ansvar för måluppfyllelse delegeras till varje enskild nivå i organisationen.44 Medarbetare på alla nivåer ska också arbeta med ständiga förbättringar i vardagen, vilket innebär att de löpande ska utveckla och förbättra sätt att utföra arbetet. I ansvaret ingår att skapa partnerskap internt med övriga delar av myndigheten.45 2.8 En myndighet under förändring inledde Arbetsförmedlingen ett genomgripande förändringsarbete kallat Förnyelseresan. Förnyelseresan innefattar bland annat övergång till en ny kund- och kanalstrategi kallad Digitalt först. En bärande del av strategin är att den första kundkontakten ska ske digitalt och att de flesta kunder ska få all service via telefon eller digitala möten utan att behöva göra ett fysiskt besök hos Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlare ska endast ha fysiska möten med de kunder som visar sig ha behov av fördjupat stöd. I praktiken innebär förändringen att allt större del av verksamheten flyttas från lokala förmedlingskontor till självservice och till service på distans. Service på distans utförs av specialiserade kontor som ger digitaliserad service över hela landet. ändras myndighetens sätt att handlägga från sökandebaserad till ärendebaserad handläggning. Arbetsförmedlingen kallar övergången ”från Min kund till Kundens ärende”. Det innebär att de flesta arbetssökande inte längre ska ha en personlig handläggare. I stället tilldelas varje ärende som individen har en handläggare specialiserad mot den specifika ärendetypen. En handläggare kan till exempel vara specialist på inskrivning och arbetsmarknadspolitisk bedömning, medan en annan arbetar främst med matchning till arbete. Arbetet vid kontoren ska också bedrivas utifrån de olika erbjudandena och tjänsterna som myndigheten ger till sina kunder. Denna modell kallas hos kontoren Nya erbjudanden och tjänster. Begreppet erbjudanden och tjänster beskriver alltså både en paketering av serviceutbudet och en lokal organisationsmodell. Övergången till den nya kund- och kanalstrategin, ärendeansvariga handläggare och den nya organisationsmodellen har pågått och ska fullföljas i juli 2019.46 Utöver det interna förändringsarbetet har och regeringen beslutat och aviserat förändringar i myndighetens finansiering, ansvarsområden och verksamhet. Vid tiden för granskningsarbetet har dessa varit under beredning eller genomförande. 43Af-2017/0016 6626, Arbetsförmedlingens verksamhetsplan 2018. 44Af-2017/0016 2679, Generaldirektörens arbetsordning för Arbetsförmedlingen. 45Af-2017/0016 2679, Generaldirektörens arbetsordning för Arbetsförmedlingen. 46Af-2017/0016 6626, Arbetsförmedlingens verksamhetsplan 2018. R I K S R E V I S I O N E N A R B E T S F Ö R M E D L I N G E N S M A T C H N I N G S A R B E T E 3Tillämpar arbetsförmedlarna framtagna arbetssätt? Detta kapitel besvarar den första granskningsfrågan som handlar om tillämpningen av kunskapsbaserade arbetssätt. Myndigheten har centralt tagit fram elva metoder som arbetsförmedlarna ska använda i matchningsarbetet. Granskningsfrågan utgår ifrån om förmedlarna tillämpar dessa eller om de väljer andra arbetssätt. Frågan operationaliseras genom fyra delfrågor. Den första delfrågan behandlar huruvida arbetsförmedlarna tillämpar centralt framtagna metoder. Efterföljande delfrågor undersöker om arbetsförmedlarna förstår metoderna samt kan och vill tillämpa dem, vilket är viktiga faktorer som kan förklara det faktiska utfallet.47 Arbetssätt används i denna granskning för att beteckna de förfaringssätt som arbetsförmedlare använder för att utföra sitt matchningsarbete. Arbetssätt kan omfatta myndighetens centralt framtagna metoder (se nedan) men begränsar sig inte till dessa. En metod är enligt Arbetsförmedlingen en ”beskrivning av ett systematiskt tillvägagångssätt” för hur arbetsförmedlaren ska utföra den tjänst som erbjuds kunden. Totalt finns 37 metoder, varav 11 hör till matchningsarbetet. För mer information, se avsnitt 2.3. Den huvudsakliga empirin hämtas från intervjuer med arbetsförmedlare, men uppgifterna kompletteras även med chefsintervjuer samt beskrivningar i styrdokument och instruktioner. Kapitlet inleds med samlade bedömning, vilken sedan följs av de fyra delfrågorna. De centralt framtagna metoderna inom matchningsarbetet tillämpas endast delvis av arbetsförmedlarna. I stället beskriver arbetsförmedlarna ofta matchningsarbetet som ett hantverk som baseras på egen kunskap och erfarenhet. Många förmedlare lyfter även fram lokalt utvecklade arbetssätt som man hellre använder än de centralt framtagna metoderna. Orsakerna varierar till att förmedlare i högre utsträckning tillämpar lokalt utvecklade arbetssätt än centrala metoder. I vissa fall brister kunskapen om metoderna, i andra fall föredrar arbetsförmedlarna egna arbetssätt trots att de känner till de myndighetsgemensamma metoderna. I huvudsak bedöms dock metoderna vara möjliga att tillämpa. 47Förklaringsfaktorerna hämtas från implementeringsteori, se avsnitt 1.3. 30 R I K S R E V I S I O N E N Den arbetsmarknadspolitiska bedömningen ska beskriva den arbetssökandes utsikter på arbetsmarknaden. Bedömningen ska även fastslå den arbetssökandes behov av stöd och vilka tjänster Arbetsförmedlingen kan erbjuda. För mer information, se avsnitt 2.3. E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Den arbetsmarknadspolitiska bedömningen beskrivs tydligt som en grund i allt matchningsarbete som senare insatser bygger på. Den utgör ingen egen metod, utan är ett arbetsmoment som ska utföras i samband med den arbetssökandes planering. Det tekniska verktyget som ska användas för att garantera likvärdigheten i bedömningen, bedömningsstödet, används dock sällan av Det anses inte hjälpsamt och i värsta fall till och med felaktigt, och arbetsförmedlarna betonar i stället sin egen erfarenhet och sitt omdöme. Sammantaget framgår att arbetsförmedlarna inte upplever några betydande hinder att själva välja mellan myndighetens centralt framtagna metoder och lokalt eller individuellt utvecklade arbetssätt. Dessa möjligheter utnyttjas också i praktiken. För att denna lokala och individuella anpassning av arbetssätten ska bidra till bättre resultat, förutsätts att arbetssätten är mer effektiva än de metoder som myndigheten tagit fram. Vidare kan den stora friheten leda till risker för bristande likvärdighet i vilken service en arbetssökande får.