prop · H603136 · 2019-06-10 00:00:00 — Regeringens proposition 2018/19:136 Ett modernt public service nära publiken Villkor 2020 – 2025 Regeringens proposition 2018/19:136 Ett modernt public service nära publiken – villkor 2020–2025 Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen lämnar förslag om villkor och riktlinjer för den verksamhet som bedrivs av , och under kommande tillståndsperiod fr.o.m. t.o.m. . Det uppdrag och de villkor som gällt under innevarande tillståndsperiod föreslås i stora delar fortsätta att gälla. För att skapa en mer ändamålsenlig reglering av public service föreslås bl.a. en utvidgning av kärnverksamheten till att även omfatta tillhandahållanden av radio- och tvprogram på programföretagens egna plattformar på fritt tillgängliga och öppna delar av internet. Programföretagen föreslås även få möjlighet att tillgodoräkna sig viss andel av verksamheten på internet vid uppfyllandet av uppdraget. Företagen föreslås ha öppna och tydliga riktlinjer för distribution via externa plattformar. och föreslås i sin nyhetsverksamhet ta hänsyn till kvalitativa nyhetsmediers konkurrensförutsättningar för att främja en mångfald av perspektiv på en livskraftig mediemarknad. Det föreslås även att företagen, inom ramen för sin nyhetsverksamhet, ska stärka sin journalistiska bevakning inom svagt bevakade områden. Uppdateringar föreslås av beredskapsuppdraget så att det tydligare framgår att och ingår i det svenska totalförsvaret. Slutligen lämnas förslag om tilldelning av medel till programföretagen den kommande tillståndsperioden. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Ett medielandskap i förändring ......................................................... Globalisering och digitalisering av mediemarknaden ........ Utvecklingen av mediekonsumtionen ............... Utvecklingen av mediemarknaden .................. Public service i ett förändrat medielandskap.................... Public service fram till ............................ Förtroendet för programföretagen ................... Reglering av public service............................................................. Yttrandefrihetsgrundlagen är utgångspunkten.................. 4.2Uppdraget ges och avgränsas genom sändningstillstånd och anslagsvillkor ............................... Granskning och uppföljning av innehållsvillkor .............. Hur uppdraget ges under kommande tillståndsperiod ...... Villkoren ska i huvudsak fortsätta att gälla ..... Definitionen av kärnverksamhet utökas .......... God balans mellan kärnverksamhet och Ingen ändring när det gäller Distribution av utbudet ................................................................... Marknätet fortsatt viktigt som distributionsform.............. Antal programtjänster och andra frågor som avser distributionen i marknätet............... Distribution via andra plattformar .................................... Distribution via satellit, kabel och internet...... Distribution på externa plattformar ................. Exklusiva publiceringar på externa distributionsplattformar bör undvikas ............. Distribution av public service på lång sikt ....................... Förhandsprövning av nya tjänster ................................................... 6.1Förhandsprövningen följer av om statligt Utformningen av förhandsprövningen.............................. 6.3Förhandsprövningen ska finnas kvar men bör 6.4Enbart nya tjänster inom den kompletterande verksamheten ska prövas.................................................. Andra får anmäla tjänster för prövning ............................ 6.6Tolv månaders försöksperiod för vissa typer av tjänster bör behållas.......................................................... Det breda innehållsuppdraget bör bestå........................... Speglingsuppdraget är centralt ....................... Ansvar för en livskraftig Ett kulturuppdrag som fördjupas ..................................... Ansvar för svensk filmproduktion .................. Tillgängliggörande av arkiven........................ 7.3Folkbildningsuppdraget och medie- och Ett stärkt nyhetsuppdrag .................................................. Public service i svagt bevakade områden ....... en mångfald av lokala Fokus på ljud respektive rörlig bild i Nyhetsverksamhet på olika språk ................... Nyhetsverksamhet för personer med Tidningen 8 Sidor bör inte bli en del av 7.5Programverksamhet på de nationella minoritetsspråken och teckenspråk.................................. Omfattning och kvalitet .................................. Uppföljning och redovisning.......................................................... 8.1Möjlighet att tillgodoräkna verksamhet på internet vid uppföljning av innehållsuppdraget ............................ Uppföljningen av public service...................................... Redovisning av verksamheten ......................................... Förtydligande om redovisning av intäkter vid sidan av avgiftsmedel ............................... Kravet på att redovisa extern radioproduktion tas bort.................................. Beredskap och säkerhet.................................................................. 10.2De årliga beredskapsplanerna och krav på planlagd övnings- och utbildningsverksamhet ............................... Meddelanden av vikt för allmänheten ........................... 10.4Programföretagens uppdrag och organisation vid 11 Ekonomiska förutsättningar ......................................................... Medelstilldelning 2020–2025......................................... Möjligheten att sända sponsrade program...................... Konsekvenser för enskilda ............................................. Konsekvenser för barn och unga ................... Konsekvenser för företag ............................................... Konsekvenser för programföretagen ............. Konsekvenser för övriga företag ................... Konsekvenser för staten ................................................. Konsekvenser för myndigheter...................... Bedömning av förslagen i förhållande till de skyldigheter som följer av anslutning till Sammanfattning av Ett oberoende public service för alla – nya möjligheter och ökat ansvar (SOU 2018:50) ............................................................... Förteckning över remissinstanserna ............................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... 1.Riksdagen godkänner vad regeringens föreslår om regleringen av public service (avsnitt 4). 2.Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om distributionen av utbudet (avsnitt 5). 3.Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om förhandsprövning av nya tjänster (avsnitt 6). 4.Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om sändningarnas innehåll (avsnitt 7). 5.Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om uppföljning och redovisning av verksamheten (avsnitt 8). 6.Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om för , och (avsnitt 9). 7.Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om beredskap och säkerhet (avsnitt 10). 8.Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om ekonomiska förutsättningar (avsnitt 11). 2 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en parlamentarisk kommitté i uppdrag att föreslå ett långsiktigt hållbart och solidariskt finansieringssystem för radio och tv i allmänhetens tjänst (dir. 2016:111). Genom tilläggsdirektiv utvidgades uppdraget till att omfatta hur en ändamålsenlig reglering för radio och tv i allmänhetens tjänst kan utformas (dir. 2017:73). I tilläggsdirektiv fick kommittén även i uppdrag att utreda förutsättningarna för att låta utgivningen av den lättlästa nyhetstidningen 8 Sidor rymmas inom ramen för ett nytt public service-uppdrag 2020 (dir. 2018:04). Kommittén, som tog namnet Parlamentariska public service-kommittén, lämnade delbetänkandet Finansiering av public service – för ökad stabilitet, legitimitet och stärkt oberoende (SOU 2017:79). Kommitténs förslag behandlas av regeringen i propositionen Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service (prop. 2017/18:261, bet. 2018/19:KrU2, rskr. 2018/19:24). överlämnade kommittén slutbetänkandet Ett oberoende public service för alla – nya möjligheter och ökat ansvar (SOU 2018:50). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissvaren och en sammanställning av dessa finns tillgängliga i (Ku2018/01387/MF). har i en skrivelse lämnat förslag om justeringar av beredskapsuppdraget i sändningstillstånden för , och . Skrivelsen remitterades till programföretagen och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. remissvaren finns tillgängliga i (Ku2018/01880/MF). Vid ett möte gavs programföretagen och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap även möjlighet att lämna muntliga synpunkter. Regeringen har i anslagsvillkoren gett , och möjlighet att komma in med kompletterande budgetunderlag för tillståndsperioden –2025. Företagen lämnade sådana underlag till regeringen () (Ku2019/00155/MF, Ku2019/00164/MF och Ku2019/00165/MF). uttalade i ett tillkännagivande att regeringen ska överväga en förändring som gör det möjligt för programföretagen att, inom ramen för nuvarande reglering, i praktiken få tillgodoräkna sig verksamhet på internet som en del av public service-uppdraget (bet. 2013/14:KrU3 punkt 1, rskr. 2013/14:60). Genom förslagen i denna proposition (avsnitt 8.1) anser regeringen att tillkännagivandet är slutbehandlat. 3 Ett medielandskap i förändring De av beslutade målen för mediepolitiken är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig mediepåverkan (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96). Mediepolitiken syftar till att skapa goda förutsättningar för en mångfald av självständiga medieaktörer som bidrar till att stärka en fri åsiktsbildning, ett fritt utbyte av idéer liksom en aktiv granskning av samhällets makthavare. I råder en bred politisk enighet om att en välfungerande mediemarknad bygger på en kombination av ansvarstagande kommersiella medier och ett starkt och oberoende public service med högt förtroende hos allmänheten. Definitioner och begrepp som används i propositionen I denna proposition används, på samma sätt som i propositionen Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service (prop. 2017/18:261), huvudsakligen begreppet public service i stället för radio och tv i allmänhetens tjänst. Samma innebörd läggs dock i båda begreppen och de används som liktydiga. Begreppen public service-företagen och programföretagen används som samlingsbegrepp för de tre företagen , och . 3.1Globalisering och digitalisering av mediemarknaden Medielandskapets utveckling har dominerats av två trender: digitalisering och globalisering. Tillsammans har dessa trender omformat medielandskapet, luckrat upp gränser mellan traditionella medieformer och revolutionerat förutsättningarna att nå ut till publiken. Utvecklingen av medielandskapet har inneburit nya förutsättningar för alla traditionella medieföretag men den har också inneburit nya krav och förväntningar på mediepolitiken. För att uppfylla de mediepolitiska målen krävs en mediepolitik som skapar långsiktiga och stabila förutsättningar för marknadens aktörer men är flexibel nog att kunna anpassas till ett föränderligt medielandskap. Det gäller inte minst vid regleringen av radio och tv i allmänhetens tjänst – public service. är ett av världens mest digitaliserade länder. hade av alla svenskar tillgång till internet. Andelen av befolkningen som har en smart mobil var och hade minst en surfplatta i hemmet. Även konsumtionen av medier är i internationell jämförelse generellt sett hög i och stabil . Enligt Nordicoms mätningar var den dagliga mediekonsumtionen , vilket kan jämföras . Nordicoms mätningar, som presenteras i rapporten 2018, omfattar allmänhetens konsumtion av radio, tv, tidningar, tidskrifter, sociala medier, böcker, musik och film på bio. Även om mediekonsumtionen varit relativt stabil har det skett stora förändringar när det gäller vilken typ av innehåll som konsumeras och på vilka plattformar. Den tydligaste trenden är att mediekonsumtionen i allt högre grad blivit internetbaserad. Övergången till en internetbaserad mediekonsumtion skiljer sig dock kraftigt mellan olika åldersgrupper. I befolkningen som helhet står traditionella medier fortfarande för ungefär tre fjärdedelar av medietiden medan knappt en fjärdedel läggs på internetbaserade plattformar. Bland unga vuxna i åldern 15–, som har den högsta dagliga mediekonsumtionen, , består över hälften av medietiden av internetbaserad konsumtion. För de som är är fortfarande av den totala mediekonsumtionen samlad till traditionella medier och traditionella distributionsformer. Den rörliga bilden har en framträdande position i det digitala medielandskapet och den totala konsumtionen av rörlig bild har varit stabil över . Det linjära tv-tittandet (dvs. konsumtionen av traditionella tablålagda tv-sändningar) minskar dock i alla åldersgrupper. Skillnaden är tydligast bland unga vuxna i åldern 15–där tiden som läggs på linjärt tv-tittande minskat med , dvs. året då den nuvarande tillståndsperioden för public service inleddes. Åldersgruppen tittar fortfarande i hög grad på linjär tv men har en minskning noterats även i denna grupp. Det är inte bara den totala konsumtionen av linjär tv som minskar utan även räckvidden, dvs. hur stor del av befolkningen som i någon mån tar del av sändningarna. tittade av befolkningen på linjär tv enligt Nordicom. var motsvarande siffra . Det linjära tv-tittandet har ersatts av tittande på rörlig bild via olika typer av internetbaserade tjänster. Det handlar om allt från renodlade playtjänster som Netflix eller SVT Play till sociala medier som Facebook, Instagram och Snapchat. De olika playtjänsternas genomslag har haft en markant påverkan på konsumtionen av rörlig bild. Enligt Mediamätning i () hade av svenskarna tillgång till en eller flera prenumerationstjänster för rörlig bild, s.k. svod-tjänster (subscription video on demand), vid utgången av 2017. Det är en ökning . har de internetbaserade playtjänsterna även i allt högre grad börjat användas för gemensamt tittande på stor tv-skärm, något som tidigare främst förknippades med traditionellt linjärt tv-tittande. Liksom konsumtionen av rörlig bild är konsumtionen av ljudmedier relativt stabil . Traditionell radio, som är det största ljudmediet, har dock tappat lyssnare . 2018/19:136 lyssnade av befolkningen på radio en genomsnittlig dag, att Konsumtionen av radio är fortfarande i hög grad koncentrerad till linjära sändningar i marknätet och förskjutningen till internetbaserade tjänster är inte lika omfattande som för konsumtionen av rörlig bild. Podd- och webbradiolyssnandet är fortfarande relativt lågt i befolkningen som helhet, 2018. Mätningarna visar dock på en tydligt uppåtgående trend , från 2016. Även om förskjutningen mot internet inte är lika tydlig för radio som för rörlig bild så är åldersklyftan lika påtaglig. De äldsta åldersgrupperna lyssnar i betydligt högre grad på linjära radiosändningar än de yngre och det är också bland de yngsta som lyssnandet sjunker snabbast. av lyssnarna i åldersgruppen 65–lyssnar på linjär radio . I åldersgruppen 15–är motsvarande andel . I den yngre åldersgruppen lyssnar på webb- eller poddradio , att jämföra i den äldre gruppen. Polarisering och fragmentisering av medieanvändningen För konsumenterna har övergången till digitala internetbaserade medieplattformar revolutionerat tillgången till information. Publiken har större möjligheter än att välja när, var och hur de vill ta del av ett medieinnehåll och på vilka plattformar. I takt med att utbudet av information och antalet medieplattformar växer blir också skillnaderna i medieanvändningen större. Individens val blir allt mer avgörande för vilken information hon eller han tar del av. En ökad tillgång till information och ökade valmöjligheter för individen är i grunden något positivt. innebär det en risk för att medieanvändningen fragmentiseras och att gemensamma samtalsarenor försvagas eller försvinner, vilket bl.a. beskrivs i utredningen medierna (SOU 2015:94). Den oöverskådliga tillgången till information ställer också högre krav på den enskilde konsumenten att värdera den information som förmedlas. När de individuella valen blir avgörande för medieanvändningen tenderar människor att välja att ta del av information som bekräftar den egna världsbilden. Därmed finns en risk att det skapas informationsbubblor vars olika bilder av verkligheten är oförenliga. Den parlamentariska public service-kommittén konstaterar att sådana klyftor mellan olika gruppers världsbilder riskerar att försvåra det offentliga samtalet och öka polariseringen i samhället. Den ökade individuella valmöjligheten innebär också större möjligheter att helt välja bort nödvändig samhällsinformation vilket också påverkar förutsättningarna för det demokratiska samtalet. Utvecklingen mot en mer fragmentiserad medieanvändning visar sig också i den allt större skillnaden mellan yngre och äldre målgruppers medieanvändning. Det är inte längre i första hand utbudet och mediekonsumtionens omfattning som skiljer grupperna åt utan grupperna befinner sig till stor del på helt olika medieplattformar. En konsekvens av digitaliseringen och de förändrade konsumtionsmönstren är att mediemarknadens etablerade affärsmodeller delvis satts ur spel. Aktörer som tidigare verkat i olika segment av marknaden befinner sig allt oftare på samma plattformar och därmed i en mer direkt konkurrenssituation. Tv-kanaler erbjuder exempelvis oftare textbaserat innehåll som tidningar erbjuder rörlig bild. Den konvergens av olika medieslag som utvecklingen leder till ökar konkurrensen om konsumenternas tid och därmed om både de totala reklamintäkterna och om konsumenternas direkta utgifter för mediekonsumtion. Den hårdare konkurrensen har också förstärkts av framväxten av medieaktörer vars affärsmodeller helt baseras på den digitala marknadens spelregler. Det är företag vars affärsidé ofta syftar till att få tillgång till stora mängder data om konsumentbeteenden på individnivå, data som sedan kan användas för individualiserade annonser. Dessa aktörer har snabbt lockat till sig annonsörerna och tar därmed en allt större del av de reklaminvesteringar som tidigare gått till traditionella kommersiella medieföretag. De utmaningar och den ekonomiska press som digitaliseringen har inneburit för de traditionella medierna har ytterligare förstärkts av den pågående globaliseringen. Nya medieaktörer som enbart verkar via internet är inte, på samma sätt som traditionella medier, bundna till nationsgränser eller andra territoriella begränsningar. De verkar på en global marknad med helt andra förutsättningar att erbjuda såväl ett attraktivt innehåll för konsumenterna som lockande reklammöjligheter för annonsörerna. Utvecklingen har på ett fåtal år lett till framväxten av globala medieplattformar med en dominerande ställning på marknaden. Internetbaserade aktörer som Netflix och Youtube har intagit en mycket stark ställning på marknaden för rörlig bild i . På marknaden för strömmad musik har inte minst Spotify en motsvarande position. Till dessa kommer Googles söktjänst och Facebook som, trots att de inte är medieproducenter i traditionell mening, är direkta konkurrenter till de kommersiella medieföretagen när det gäller annonsintäkter på såväl lokal som nationell nivå. Den enskilda mediegren som drabbats hårdast av den nya konkurrenssituationen är dagspressen. Fram till betalade annonsintäkterna stora delar av journalistiken. Den nya internetbaserade marknaden för marknadsföring och annonsering har inneburit en radikalt minskad annonsförsäljning i de traditionella tidningarna och därmed en stor ekonomisk utmaning. För att klara omställningen har tidningskoncernerna minskat sina redaktioner, tidningar har slagits ihop och ägandet koncentrerats. Utvecklingen har inneburit att antalet journalister i landet minskat kraftigt och så kallade ”vita fläckar”, dvs. områden utan kvalitativ journalistisk bevakning, har uppstått. konstaterar i sin årsbok /2018 att 75 av landets 290 kommuner saknar en regelbundet bemannad nyhetsredaktion. Även om avsaknaden av redaktionell närvaro inte nödvändigtvis innebär att lokal bevakning helt saknas är det en oroande I syfte att motverka utvecklingen föreslog regeringen därför ett nytt mediestöd till medier som etablerar sig i områden som saknar eller har svag journalistisk bevakning (prop. 2017/18:154). Globaliseringen har även inneburit nya förutsättningar för aktörer som producerar och äger innehåll och rättigheter. har utlandsägda playtjänster etablerat sig som marknadsledande inom rörlig bild. Eftersom dessa företag är verksamma på en global marknad har de helt andra ekonomiska förutsättningar att investera i nytt innehåll än nationella aktörer. måste det innehåll som produceras av nationella aktörer konkurrera om publiken med det globala utbudet. Det ökar pressen på de nationella programföretagen att utveckla sitt eget programutbud, och höja såväl kvaliteten som kvantiteten. Den ökande globala konkurrensen märks också tydligt när det gäller köp av rättigheter, framför allt sporträttigheter. Sammantaget har digitaliseringen och globaliseringen fått genomgripande konsekvenser för den svenska mediemarknaden, konsekvenser som påverkat såväl distributionsformer som innehållsproduktion. Radiomarknaden i har varit koncentrerad till tre aktörer: och två kommersiella bolag, och . (MTG Radio är en del av ). är den största ägaren av kommersiella radiokanaler i och förmedlar även Energys (NRJ) kanaler. Sändningarna av ljudradio bedrivs huvudsakligen i form av analoga sändningar på FM-bandet. I vissa områden förekommer även digitala ljudradiosändningar i marknätet med tekniken T-DAB (Terrestrial Digital Audio Broadcasting). Det marksända utbudet finns i många fall även tillgängligt på internet som webbradio och via särskilda applikationer och plattformar framtagna av radioföretagen. har en dominerande ställning på marknaden och svarade för ungefär tre fjärdedelar av lyssnandet på den svenska radiomarknaden. andel av lyssnartiden var enligt Kantar och den kommersiella radions andel , varav tillföll och MTG radio. Den kommersiella delen av radiomarknaden i är fortfarande liten i ett internationellt perspektiv. Allt fler påtalar dock ett ökande intresse för ljudmediet och även reklamförsäljningen visar på en tydligt uppåtgående trend. Sammanlagt såldes radioreklam för 2017. har dessutom tre nationella tillstånd för kommersiell radio tilldelats kanalerna , och . Detta kommer att påverka utvecklingen på radiomarknaden kommande år. En tv-marknad som förflyttas från linjära sändningar till beställ-tjänster Den svenska tv-marknaden, definierad som de företag som levererar program via marknät, kabelnät och satellit, består i huvudsak av fyra aktörer. Det är , med TV4- gruppen, MTG och . De fyra stod enligt MMS årliga mätning för av allt tv-tittande. är störst , (bl.a. ) , 2018/19:136 MTG/Nent (bl.a. ) och (bl.a. Kanal ) . Ijämförelse med övriga präglas den traditionella tv-marknaden iSverige av en begränsad ägarspridning. En förklaring till det är TV4:s starka ställning på marknaden. Vid en jämförelse av enbart den kommersiellt finansierade delen av marknaden står Bonnierkoncernen med TV4-gruppen ensam för av det totala tv-tittandet. Telias planerade förvärv av kan därför komma att få betydelse för den svenska tv-marknadens utveckling kommande år. Ijuni 2018 fanns det enligt () 5,2 miljoner tv-abonnemang i . Därutöver har drygt 350 000 hushåll tillgång till s.k. fri-tv via marknätet.