prop · H70339 · 2019-11-11 00:00:00 — Iakttagelser för de insatser som regeringen och har genomfört för att utveckla läroplan och timplaner och ge stöd för att tolka skolans styrdokument beskrivs i kapitel 3. ska också bedöma behovet av och utveckla bedömningsstöd för lärares bedömning av elevernas kunskapsutveckling.19 Iakttagelser för de insatser som genomfört för att utveckla bedömningsstöd beskrivs i kapitel 4. Granskningen av styrningen och stödet till grundsärskolorna avgränsas till ramverket för vad eleverna ska få förutsättningar att lära sig, det vill säga läroplaner, timplaner, samt stödet att tolka skolans styrdokument. Det innebär att granskningen inte omfattar all verksamhet som riktar till grundsärskolan. Myndighetens skolutvecklingsuppdrag, som bland annat innebär att ge organisatoriskt stöd till skolhuvudmännen och didaktiskt stöd till lärare för hur de ska bedriva undervisningen i klassrummen, granskas inte.20 Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) ger också stöd till huvudmän. Myndigheten ger råd och stöd till skolhuvudmän i specialpedagogiska frågor som rör barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning, bland annat 19Förordningen (2015:1047) med instruktion för . 20Förordningen (2015:1047) med instruktion för . 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N intellektuell funktionsnedsättning.21 SPSM:s uppdrag omfattar inte ramverket för utbildningen och granskas inte. ansvarar för att på nationell nivå följa upp och utvärdera hur utbildningen utvecklats i förhållande till skolans nationella mål.22 Men även andra informationskällor kan komplettera uppföljningar och utvärderingar och ge viktig information om utbildningen i grundsärskolan. I granskningen redovisas därför även vad den information som Skolinspektionens sammanställningar av resultat från tillsyn och kvalitetsgranskningar visar. En genomgång görs även av vilken information som tagits fram i det statliga kommittéväsendet på uppdrag av regeringen. Däremot omfattar granskningen inte kvaliteten på tillsynen, kvalitetsgranskningarna eller kommittéernas arbete. Iakttagelser för uppföljningen och utvärderingen av grundsärskolans kunskapsuppdrag beskrivs i kapitel 5. Skolhuvudmännens verksamhet granskas inte, men information har inhämtats från huvudmännen och använts i bedömningen av de statliga insatserna. Granskningsresultaten sammanfattas och diskuteras i det avslutande kapitel 6. Bedömningen av om de statliga insatserna är ändamålsenliga och ger grundsärskolan goda förutsättningar att utveckla elevernas kunskaper så långt det är möjligt görs ur olika aspekter. Bedömningen utgår från och Skolinspektionens instruktionsenliga uppdrag. instruktionsenliga uppdrag omfattar granskningens alla granskningsfrågor. Myndigheten är förvaltningsmyndighet för skolväsendet och ska främja att alla barn och elever får tillgång till en likvärdig utbildning, bidra till goda förutsättningar för barns utveckling och lärande och till förbättrade kunskapsresultat för elever. Myndigheten ska följa utvecklingen inom sitt verksamhetsområde och kontinuerligt göra en analys av behov av åtgärder inom området. ska även utarbeta och genomföra insatser som tillgodoser dessa behov och ska kontinuerligt informera regeringen om analysen och arbetet.23 Inom ramen för detta övergripande uppdrag ska bland annat kontinuerligt utveckla de styrdokument som myndigheten har bemyndigande att meddela föreskrifter om. ska kontinuerligt bedöma behovet av och 21Förordningen (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten. I förordningen används begreppet utvecklingsstörning. 2226 kap. 24 § skollagen (2010:800). Förordningen (2015:1047) med instruktion för . 23Förordningen (2015:1047) med instruktion för . R I K S R E V I S I O N E N G R U N D S Ä R S K O L A N S K U N S K A P S U P P D R A G – S T Y R N I N G , S T Ö D O C H U P P F Ö L J N I N G utveckla bedömningsstöd utifrån olika elevgruppers behov och förutsättningar. Myndigheten ska även på nationell nivå följa upp och utvärdera hur utbildningen utvecklats i förhållande till skolans nationella mål.24 instruktion har i vissa avseenden förtydligats . Myndighetens övergripande uppdrag att främja att alla barn och elever får tillgång till en likvärdig utbildning, bidra till goda förutsättningar för barns utveckling och lärande och till förbättrade kunskapsresultat för elever har inte ändrats, men regeringen har förtydligat att uppdraget är kontinuerligt. Motsvarande förtydligande har gjorts för uppgiften att utveckla styrdokument. Regeringen har vidare förtydligat att ska genomföra insatser som tillgodoser de behov som identifierats i myndighetens behovsanalyser. När det gäller uppföljning och utvärdering har regeringen förtydligat att uppdraget gäller samtliga utbildningar och även förtydligat att åtgärderna ska anpassas efter respektive verksamhet.25 Regeringen har inte beslutat om särskilda förordningsmotiv för instruktionsändringarna och har inte redovisat skäl till att instruktionen ändrats.26 bedömer att instruktionsändringarna inte medfört en avgörande förändring av uppdrag som granskningen omfattar. Att kontinuerligt analysera behovet av åtgärder, genomföra insatser som tillgodoser dessa behov och att göra det för samtliga utbildningar som myndigheten ansvarar för bör ses som en del av grundläggande uppdrag som förvaltningsmyndighet för skolväsendet. Vidare bör det ses som en förutsättning för att kunna uppfylla kraven i myndighetsförordningen om att en myndighet fortlöpande ska utveckla verksamheten och att verksamheten ska bedrivas effektivt.27 En del av bedömningen av arbete omfattar därmed hur myndigheten identifierat behov av insatser för olika skolformer. Det är enligt viktigt att informationsinsamlingen av behov sker så att olika skolformer kan beaktas på ett likvärdigt sätt vid beslut om insatser. När det gäller Skolinspektionens uppdrag så ska myndigheten sammanfatta och publicera resultaten av sitt arbete med tillsyn och kvalitetsgranskning och lämna en sammanfattning och analys av erfarenheterna av dessa verksamheter till regeringen varje år.28 Skolinspektionen berörs därmed av den tredje granskningsfrågan om uppföljningen och utvärderingen av grundsärskolans kunskapsuppdrag. 24Förordningen (2015:1047) med instruktion för . 25Ändringsförfattning SFS 2017:1302. Uppdraget att utveckla bedömningsstöd var kontinuerligt. 26Intervju vid , . E-post från , . 276 § myndighetsförordningen (2007:515). 28Förordningen (2011:556) med instruktion för . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N De insatser som genomförts av regeringen och bedöms också i ett jämförande perspektiv. Grundsärskolan är en del av ett större system. Den har i huvudsak motsvarande kunskapsmål och ingår i samma mål- och resultatstyrningssystem som övriga obligatoriska skolformer. I förarbetena till den nya skollagen 2011 uttrycker regeringen att utbildningen i grundsärskolan så långt det är möjligt ska motsvara den som ges i grundskolan.29 I de principiella utgångspunkterna för skollagen anges också att alla skolformer i så stor utsträckning som möjligt ska ha en gemensam reglering i de fall där det är lämpligt.30 utgör därmed en regleringsmässig utgångspunkt för utformningen av utbildningen i grundsärskolan. har grundsärskolan organiserats som en egen skolform för en avgränsad elevgrupp, framför allt för att det ansetts vara det bästa sättet att kunna anpassa utbildningen och tillgodose elevgruppens behov. De insatser som genomförs för grundsärskolan ska därför också anpassas till skolformen och dess elever. De statliga insatserna för grundsärskolan omfattas därmed av två samtidiga intentioner. En intention är att genomföra samma eller motsvarande insatser för olika skolformer, där dessa insatser ofta genomförs med som utgångspunkt. Den andra intentionen är att insatserna ska anpassas efter grundsärskolans behov. Det är mot denna bakgrund relevant att i vissa avseenden jämföra och bedöma de statliga insatserna för grundsärskolan med de insatser som genomförs för . Utgångspunkt för jämförelsen är att den statliga styrningen, stödet och uppföljningen ska ge grundsärskolan och likvärdiga förutsättningar att genomföra sitt uppdrag. Jämförelserna görs med olika utgångspunkter för varje granskningsfråga. Slutligen utgår bedömningen av om styrningen, stödet och uppföljningen av grundsärskolan är ändamålsenlig utifrån vad grundsärskolans personal anser om de statliga insatserna. De övergripande bedömningsgrunderna har operationaliserats i varje kapitel. 1.4 Metod och genomförande Granskningen baseras på dokumentstudier och intervjuer. har gått igenom förarbeten, uppdragsdirektiv och redovisningar av uppdrag vad gäller de förändringar som genomförts av läroplaner och timplaner för grundsärskolan och . har även kartlagt de 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370, rskr. 2009/10:371. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370, rskr. 2009/10:371. R I K S R E V I S I O N E N G R U N D S Ä R S K O L A N S K U N S K A P S U P P D R A G – S T Y R N I N G , S T Ö D O C H U P P F Ö L J N I N G kommentarmaterial, allmänna råd och bedömningsstöd som tagit fram som stöd till grundsärskolans lärare och rektorer. Granskningen av uppföljningar och utvärderingar omfattar en genomgång av publikationer inklusive årsredovisningar och lägesrapporter, Skolinspektionens årsredovisningar, årsrapporter och kvalitetsgranskningar samt de statliga offentliga utredningar (SOU:er) som publicerats under perioden.31 Granskningen utgår även från en sammanställning som gjort av genomförda uppföljningar och utvärderingar för . I denna fångas även myndighetens interna undersökningar upp.32 Vidare har interna styrdokument gåtts igenom. Iakttagelser som rör interna organisation omfattar framför allt perioden då myndigheten omorganiserades. För att förstå vilka faktorer som påverkat de statliga insatser som genomförts har intervjuat anställda på , och Skolinspektionen. För att få information och förståelse för hur insatserna påverkar grundsärskolan har sex rektorer och 14 lärare på sju kommunala grundsärskolor intervjuats, antingen enskilt eller i mindre grupper.33 Lärarna undervisar i ämnen eller ämnesområden. Urvalet av skolor gjordes med avseende på huvudmannens storlek och för att få en geografisk spridning i landet. Intervjuerna var semistrukturerade där de intervjuade kunnat ge synpunkter på de statliga insatser som granskats och i övrigt kunnat föra fram synpunkter om grundsärskolan. Granskningen har genomförts av projektledare och projektmedarbetare . Två referenspersoner har varit knutna till projektet och gett synpunkter på såväl ett granskningsupplägg som ett utkast till granskningsrapporten: •Daniel , professor i pedagogik vid Linnéuniversitetet. •Kerstin , professor i specialpedagogik vid . Företrädare för (), och Skolinspektionen har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till granskningsrapporten. 31Publikationerna har identifierats genom sökningar på myndigheternas webbplatser. 32Arbetsmaterial framtaget av 2018 i ett internt uppdrag att utveckla analysverksamhet. 33Skolor hos enskilda huvudmän har kontaktats, men har inte haft möjlighet att delta. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2Styrningen av grundsärskolan och I kapitlet beskrivs först hur grundsärskolans kunskapsuppdrag är utformat i läroplan och timplaner. Därefter beskrivs hur styrs och hur myndigheten är organiserad. Kapitlet utgör en grund för kapitel 3 till 5. 2.1 Kunskapsuppdraget och läroplanen Läroplanen innehåller tre delar: (1) skolans värdegrund och uppdrag, (2) övergripande mål och riktlinjer för utbildningen och (3) kursplaner. Den första delen är till stor del gemensam för de olika skolformerna medan läroplanens andra del innehåller mindre skillnader mellan de olika skolformerna. Kursplanerna innehåller syfte, centralt innehåll och kunskapskrav för varje ämne eller ämnesområde. När ordet läroplan används i rapporten avses även de kursplaner inklusive kunskapskrav som finns samlade i läroplanen. Läroplanen för grundsärskolan har utarbetats för att så långt som möjligt motsvara innehållet i läroplanen för . Kursplanerna för grundsärskolan följer samma struktur som och ju större praktiska inslag ett ämne har desto mer liknar innehållet motsvarande kursplan för ämne.34 Ämnena i grundsärskolan motsvarar till stor del de ämnen som finns i , med vissa skillnader. I grundsärskolan läser eleverna inte moderna språk. I grundsärskolan finns också en samlad kursplan för samhällsorienterande ämnen som motsvarar ämnena religion, samhällskunskap, geografi och historia i . Även de naturorienterande ämnena har en samlad kursplan som motsvarar ämnena kemi, biologi och fysik i . Ämnesområdena är estetisk verksamhet, kommunikation, motorik, vardagsaktiviteter och verklighetsuppfattning. Av tabell 1 framgår vilka ämnen och ämnesområden som finns i grundsärskolan, vilka ämnen som ett ämnesområde motsvarar och garanterad undervisningstid. 34Skolverket (2010) Redovisning av uppdrag om att utarbeta nya kursplaner och kunskapskrav för och motsvarande skolformer m.m. R I K S R E V I S I O N E N G R U N D S Ä R S K O L A N S K U N S K A P S U P P D R A G – S T Y R N I N G , S T Ö D O C H U P P F Ö L J N I N G Tabell 1 Ämnen och ämnesområden i grundsärskolan med garanterad undervisningstid i årskurs 1–9 Svenska/svenska som andraspråk Även om strukturen i kursplanerna är densamma för de obligatoriska skolformerna så finns det skillnader i hur centralt innehåll och kunskapskrav delas upp per stadie och årskurs. I uppdrag att ta fram kursplaner med kunskapskrav i samband med skolreformerna 2011 angavs att kursplanerna i varje ämne i skulle beskriva centralt innehåll för årskurs 1–3, 4–6 och 7–9, samt ange kunskapskrav för årskurs 3, 6 och 9. I grundsärskolans ämnen skulle centralt innehåll anges för årskurs 1–6 och 7–9, samt kunskapskrav för årskurs 6 och 9. För ämnesområden skulle inte det centrala innehållet delas in årskursvis och kunskapskrav skulle endast anges för årskurs 9. /2019 har på uppdrag av regeringen stadieindelat det centrala innehållet i grundsärskolans ämnen och ämnesområden på ett liknande sätt som i . Det gjordes i samband med att de obligatoriska skolformernas timplaner stadieindelades. har inom uppdraget även tagit fram kunskapskrav i fem ämnen i årskurs 3 i grundsärskolan. infördes även nya kunskapskrav i läsförståelse i årskurs 1 i , men inte i grundsärskolan. I tabell 2 sammanfattas för vilka årskurser som kunskapskrav 35Enligt 5 kap. 8 § skolförordningen (2011:185) kan modersmål anordnas som elevens val, inom ramen för skolans val eller utanför den garanterade undervisningstiden. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N anges i kursplanerna. Tabell 3 sammanfattar för vilka stadier som centralt innehåll anges i kursplanerna. Tabell 2 Årskurs där kunskapskrav anges i kursplanerna för ämnen/ämnesområden och från vilket årtal det har funnits Tabell 3 Årskurs där centralt innehåll anges i kursplanerna för ämnen/ämnesområden och från vilket årtal det har funnits Åk 1–3 Åk 4–6 Åk 7–9 2.1.2 Olika bemyndiganden gällande läroplanernas innehåll I instruktion angavs att myndigheten ska utforma kursplaner och kunskapskrav.36 specificerades att kontinuerligt ska utveckla de styrdokument som myndigheten har bemyndigande att meddela föreskrifter om.37 Läroplanerna är förordningar som beslutas av regeringen, men har rätt att meddela föreskrifter om olika delar av läroplanen. Denna föreskriftsrätt varierar mellan skolformer. får meddela föreskrifter om kunskapskrav i både grundsärskolan och , men för grundsärskolan får myndigheten även meddela föreskrifter om kursplanerna i sin helhet med syfte och centralt innehåll.38 Skillnaderna i bemyndigande att föreskriva om läroplanens olika delar framgår av tabell 4. 365 § förordningen (2015:1047) med instruktion för . 37Ändringsförfattning SFS 2017:1302. 382 § förordningen (SKOLFS 2010:255) om läroplan för grundsärskolan. 3 § förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet. R I K S R E V I S I O N E N G R U N D S Ä R S K O L A N S K U N S K A P S U P P D R A G – S T Y R N I N G , S T Ö D O C H U P P F Ö L J N I N G Tabell 4 Vem fattar beslut om läroplanens olika delar? Läroplan, del 1 och 2 Kursplanernas syfte och centrala innehåll, Kunskapskrav i kursplanerna, del 3 Fram till fanns det även regleringsskillnader för timplanerna för olika skolformer. reglerades timplanerna för i skollagen, och det krävdes därmed riksdagsbeslut för att ändra dem, medan de för grundsärskolan beslutades i förordning. Timplanerna för alla de obligatoriska skolformerna är bilagor till skolförordningen.39 2.2 Kunskapsbedömning och betyg i grundsärskolan Kunskapskraven i kursplanerna anger vad eleven ska ha uppnått vid utgången av en viss årskurs i varje ämne och ämnesområde, samt för att uppnå ett visst betyg om betyg ges. Betyg sätts i grundsärskolans ämnen från årskurs 6 om eleven eller elevens vårdnadshavare begär det. Precis som i ämnen sätts betyg A till E för godkända resultat, men betyget F för icke godkänt används inte i grundsärskolan.40 Betyg sätts inte i ämnesområden. I kursplanerna för ämnesområden finns kunskapskrav på två nivåer, grundläggande kunskaper och fördjupade kunskaper. Två kravnivåer infördes i och med skolreformerna 2011 i syfte att bättre kunna fånga spridningen av kunskaper i elevgruppen och möta varje elevs behov av utmaningar i lärandet. Bedömningen mot kunskapskraven i ämnesområden ska göras efter elevens förutsättningar. I tabell 5 framgår exempel på en del av ett kunskapskrav i ämnet svenska som rör förmågan att samtala, och en del av ett kunskapskrav i ämnesområdet kommunikation i inriktningen träningsskola som rör språkförståelse. 2016/17:143, bet. 2016/17:UbU23, rskr. 2016/17:339. 403 kap. 13–21 §§ samt 11 kap. 19–23 §§ skollagen (2010:800). 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 5 Exempel på del av kunskapskrav i årskurs 9 i grundsärskolan Eleven kan samtala om Eleven kan samtala om Eleven kan samtala om varierande ämnen i olika varierande ämnen i olika varierande ämnen i olika medverka i att ställa på ett delvis fungerande på ett väl fungerande frågor, svara och sätt ställa frågor, svara sätt ställa frågor, svara och uttrycka önskan och och uttrycka önskan och Grundläggande kunskaper (efter elevens Fördjupade kunskaper (efter elevens Eleven reagerar igenkännande på Eleven förstår språket i tal, sånger, språket i tal, sånger, ljudlekar och berättelser och kan återberätta delar av I årskurs 1–5 i ämnen och i ämnesområden, samt i övrigt om betyg inte sätts, ska elevens kunskapsutveckling anges vid utvecklingssamtal och i skriftliga individuella utvecklingsplaner som kommuniceras till vårdnadshavaren. När eleverna avslutat grundsärskolan ska de få ett intyg om den utbildning de genomgått, och om vårdnadshavaren begär det ska skolan också komplettera intyget med ett allmänt studieomdöme som avser elevens möjlighet att bedriva studier.41 är förvaltningsmyndighet för skolväsendet. Myndighetens ansvar och uppgifter framgår av myndighetens instruktion och regleringsbrev som beslutas av regeringen. Förutom de instruktionsenliga uppgifterna så styrs av jämförelsevis många regeringsuppdrag. hade myndigheten 100 regeringsuppdrag som antingen tillkom, pågick, eller slutredovisades under året.42 omorganiserades 2016 och nuvarande organisation med sex avdelningar och underliggande enheter framgår av figur 1 nedan. 4111 kap. 15–17 §§ skollagen (2010:800). 42Skolverket (2019) årsredovisning 2018. Antalen gäller både uppdrag givna i regleringsbrev och i särskild ordning. R I K S R E V I S I O N E N G R U N D S Ä R S K O L A N S K U N S K A P S U P P D R A G – S T Y R N I N G , S T Ö D O C H U P P F Ö L J N I N G I granskningen berörs särskilt det arbete som utförs på avdelningen för analys och på avdelningen för läroplaner. Avdelningen för analys har huvudansvaret för att följa upp och utvärdera skolan på nationell nivå. Avdelningen för läroplaner har bland annat ansvar för att utveckla styrdokument, nationella prov och bedömningsstöd. finns en central enhet för styrdokumentsutveckling som ska koordinera arbetet inom avdelningen med att utveckla styrdokumenten. Utvecklingen av styrdokument och framtagandet av exempelvis kommentarmaterial som stöd för att förstå kursplaner görs av så kallade skolformsenheter. Den enhet som ansvarar för att utveckla grundsärskolans styrdokument är enheten för för- och . prov ansvarar för att ta fram nationella prov och bedömningsstöd. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3Utveckling av timplan, läroplan och stöd för att tolka styrdokument I kapitlet redovisas iakttagelser för granskningsfråga 1, om regeringens och insatser för att utveckla grundsärskolans läroplan och timplaner samt stöd till att tolka skolans styrdokument är ändamålsenliga. Bedömningsgrunderna tar sikte på att läroplaner och timplaner och stödet att tolka skolans styrdokument ska utformas så att utbildningen i grundsärskolan så långt det är möjligt motsvarar den i och anpassas efter grundsärskolans behov. En förändring av en läroplan bör enligt som utgångspunkt också ses som en förbättring som är tänkt att svara mot ett identifierat behov. En läroplansförändring som omfattar bör därmed, om det inte är omotiverat, även omfatta grundsärskolan. Det är även önskvärt att förändringarna kommer elever i grundsärskolan tillgodo som elever i övriga skolformer. Iakttagelserna i kapitlet har gjorts med avseende på om ändringar av läroplaner och timplaner omfattat och grundsärskolan samt när de har genomförts. Det ingår i uppdrag att identifiera behov av utveckling av läroplaner, timplaner, kommentarmaterial och allmänna råd för att kunna genomföra sitt uppdrag på ett ändamålsenligt sätt. Bedömningen av utvecklingen av dessa dokument utgår från följande kriterier. En ändamålsenlig utveckling av grundsärskolans läroplan, timplaner samt kommentarmaterial och allmänna råd innebär att: -revideringar av läroplan och timplaner har utgått från grundsärskolans behov och från att så långt som möjligt motsvara utbildningen i . -kommentarmaterial och allmänna råd ger lärare och rektorer i grundsärskolan motsvarande stöd att tolka skolans styrdokument som i övriga skolformer. -arbetar kontinuerligt med att identifera utvecklingsbehov av grundsärskolans styrdokument och stödet till att tolka dem. -lärare och rektorer i grundsärskolan uppfattar att läroplan, timplaner samt kommentarmaterial och allmänna råd uppfyller grundsärskolans behov. 3.2 Timplaner och läroplaner I följande avsnitt redovisas iakttagelser för de förändringar av timplanerna och läroplanerna för grundsärskolan och som genomförts sedan skolreformerna 2011 fram . R I K S R E V I S I O N E N G R U N D S Ä R S K O L A N S K U N S K A P S U P P D R A G – S T Y R N I N G , S T Ö D O C H U P P F Ö L J N I N G 3.2.1 Behov av att se över grundsärskolans timplaner I och med skolreformerna 2011 fick grundsärskolan nya timplaner. fick i uppdrag av regeringen att anpassa timplanerna till att de nya kunskapskraven skulle vara möjliga att nå, att grundsärskolan skulle vara i stället för tio och att det nya ämnet teknik skulle införas.43 I det förslag som presenterades och genomfördes minskades antalet timmar i ämnena hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, slöjd samt musik i förhållande till den dåvarande särskolans timplaner och antalet timmar i engelska utökades. Utgångspunkten var att timplanerna skulle bli mer lika .