prop · H603101 · 2019-04-15 00:00:00 — Transfereringarna till företagssektorn från anslaget 1:9 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostads- försörjning och byggande samt konsument- politik ökade med (216,). Det beror på att omfattningen av färdigställda och slutredovisade byggprojekt ökade jämfört med föregående år. Transfereringarna till företagssektorn från anslaget 1:16 Klimatinvesteringar ökade med (165,). Det beror främst på en satsning på förstärkning av det s.k. Klimatklivet som stödjer åtgärder för utsläpps- minskning. Utbetalningarna till fleråriga projekt inom ramen för EU:s program ökar generellt mot slutet av programperioden eftersom att allt fler projekt påbörjas och upparbetar mer kostnader när programperioden fortskrider. Det har bl.a. medfört ökade transfereringar till företags- sektorn från anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Transfereringar från anslagen 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur och 1:18 Från EU- budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ökade med (24,) respektive (10,). Transfereringarna till företagssektorn från anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statliga bolag inom utgiftsområde 24 Näringsliv ökade med 400 mil- joner kronor. Utfallet avser i sin helhet ett kapitaltillskott till . Högre EU-avgift samt bistånd medförde ökade transfereringar till internationell verksamhet. Av de totala transfereringarna gick till internationell verksamhet. Transfereringarna till internationell verksamhet ökade med (26,) jämfört med . Transfereringarna från anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen ökade med (44,). Det beror delvis på den återbetalning som EU gjorde till av tidigare inbetalda avgifter på sammanlagt , vilket innebar att utfallet blev lägre än förväntat. EU återbetalade även avgifter , men inte lika mycket (). Återbetalningarna har alltså påverkat jämförelsen mellan åren med . Den återstående skillnaden beror främst på att den avgift som baseras på bruttonational- inkomsten (BNI-avgiften) blev högre jämfört med . Jämfört med föregående år ökade transfere- ringarna till internationell verksamhet från anslaget 1:1 Biståndsverksamhet inom utgifts- område 7 Internationellt bistånd med 5 311 mil- joner kronor (18,). Det är framför allt utbetalningar till multilaterala och internationella organisationer (FN), bistånd till samt multilaterala utvecklingsbanker m.m. som ökat . Transfereringarna till internationell verksam- het från anslaget 1:2 Ersättningar och bostads- kostnader inom utgiftsområde 8 Migration minskade med (30,0 pro- cent) jämfört med föregående år. Det beror främst på minskade utgifter för dagersättningar till asylsökande, till följd av att det genomsnittliga antalet personer i mottagningssystemet minskade . Ersättningar till asylsökande klassificeras som transfereringar till internationell verksamhet. Statlig konsumtion är förbrukning av resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror, inköp av varor och tjänster, underhåll och reparationer. I begreppet konsumtion ingår även myndigheternas köp av varor och tjänster som produceras utanför staten och som levereras direkt till hushållen (sociala naturaförmåner). Det gäller t.ex. statens utgifter för köp av arbets- marknadsutbildning och privat tandläkarvård. Utgifterna för konsumtion uppgick av utgifterna inom budgetens utgiftsområden. De största utgifterna för konsumtion 2018 fanns under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, utgifts- område 6 Försvar och samhällets krisberedskap, utgiftsområde 4 Rättsväsendet samt utgiftsom- råde 22 Kommunikationer. Dessa fyra utgiftsom- råden svarade sammanlagt för av utgifterna för konsumtion 2018. Av de totala utgifterna för konsumtion utgjorde löner inklusive sociala avgifter 57,4 pro- cent. Med sociala avgifter menas främst arbets- givaravgifter och för avtalsförsäkringar för statsanställda. Löner inklusive sociala avgifter ökade med (5,) jämfört med . De anslag som hade högst utgifter för löner inklusive sociala avgifter var anslaget 1:1 inom utgifts- område 4 Rättsväsendet, anslaget 1:1 Förbands- verksamhet och beredskap inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap samt anslaget 2:1 inom utgifts- område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Dessa tre anslag svarade sammanlagt för av utgifterna för löner inklusive sociala avgifter 2018. För anslaget 1:3 Kostnader för arbets- marknadspolitiska program och insatser inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ökade utgifterna för löner inklusive sociala avgifter med (89,). Medel från anslaget finansierar bl.a. lönekost- nader vid flera statliga myndigheter för deltagare i arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Ökningen beror främst på en ökad omfattning av subventionerade anställningar vid olika statliga myndigheter. Utgifterna för löner inklusive sociala avgifter ökade med (3,) för anslaget 1:1 inom utgifts- område 4 Rättsväsendet. Det beror både på ett ökat antal årsarbetskrafter och löneökningar vid . Löner inklusive sociala avgifter finansierade från anslag 1:1 inom utgifts- område 8 Migration minskade med (12,). har både antalet inkomna liksom äldre ärenden om asyl minskat, vilket inneburit att minskat sin personalstyrka. Omkring 600 personer sades upp och i samband med omställningen valde också fler än beräknat att sluta självmant. Det genomsnittliga antalet årsarbetskrafter minskade med 1 311 personer till 5 842 () jämfört med . S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Den näst största posten för konsumtion är omkostnader för konsumtion. Till dessa räknas myndigheternas köp av varor och tjänster. Omkostnaderna för konsumtion ökade med (4,) 2018. De största anslagen med omkostnader för konsumtion 2018 är anslagen 1:1 Förbands- verksamhet och beredskap samt 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap samt anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Dessa tre anslag svarade sammanlagt för av utgifterna gällande omkostnader för konsumtion 2018. Investeringar är utgifter för att anskaffa infrastruktur, varaktiga materiella tillgångar såsom byggnader och maskiner, immateriella tillgångar som datorprogram, värdeföremål, finansiella tillgångar och lagerinvesteringar som ska användas i produktion. Av utgifterna inom budgetens utgiftsområden uppgick investering- arna till . Utgiftsområde 22 Kommu- nikationer var det utgiftsområde som hade den största andelen av de totala investeringarna inom budgetens utgiftsområden (25 887 miljoner kro- nor eller ). Ytterligare ett utgiftsområde med stora investeringar är utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Totalt uppgick investeringar som finansierades genom anslag till för detta utgiftsområde 6, vilket är av de totala investeringarna inom budgetens utgiftsområden. Statliga investe- ringar finansieras även med lån i Riksgälds- kontoret och med finansiell leasing. Utgifterna för dessa investeringar ingår inte inom utgiftsområdena utan ingår i nettoutlåning. Myndigheternas amorteringar och räntor på dessa lån redovisas som finansiella transaktioner i tabell 2.124. Räntor och finansiella transaktioner I den realekonomiska gruppen räntor ingår räntor på statsskulden och övriga räntor, t.ex. statens utgifter för studiemedelsräntor. Räntorna upp- gick till av utgifterna inom budgetens S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Anslaget 1:1 Räntor på statsskulden inom utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. är det enskilt största i gruppen räntor. Anslaget stod för av de totala ränteutgifterna. Ränteutgifterna för anslaget ökade med (28,) jämfört med . Ökningen förklaras bl.a. av högre valutakursförluster som uppstått när valutalån betalats tillbaka till en svagare kronkurs än när lånen togs upp. De finansiella transaktionerna uppgick till av utgifterna inom budgetens utgift- sområden. De största anslagen 2018 var anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur inom utgiftsområde 22 Kommunikationer samt anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster inom utgiftsområde 15 Studiestöd. Dessa två anslag svarade sammanlagt för av utgifterna för finansiella transaktioner 2018. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får för det ändamål och med högst det belopp som beslutat, beställa varor eller tjänster och besluta om bidrag, ersättning, lån eller liknande som medför utgifter under senare budgetår än det år budgeten avser. De åtaganden som görs räknas inte som ekonomiska händelser och ska med andra ord inte redovisas mot anslag. När ett bemyndigande utnyttjas ska detta redovisas mot det av beslutade bemyndigandebeloppet. Det totala bemyndigandebeloppet var och de utestående åtagandena uppgick till . De totala utestående åtagandena blev lägre än det totala bemyndigandebeloppet. De högsta beslutade bemyndigandebeloppen avsåg utgiftsområde 22 Kommunikationer, utgiftsområde 6 Försvar och samhällets kris- beredskap samt utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. De största skillnaderna mellan bemyndigandebelopp och utestående åtaganden fanns på utgiftsområde 22 Kommunikationer, utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, utgiftsområde 7 Internationellt bistånd samt utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. För en beskrivning av skillnad- erna, se avsnitt 2.4. Av beslutade beställnings- bemyndiganden och utestående åtaganden per anslag redovisas under avsnitt 2.4.En specifikation per anslag finns även i bilaga 3. Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Kultur, medier, trossamfund och 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Tabell 2.126 Inomstatliga lån investeringar som används i 1Riksdagsförvaltningens investeringar i fastigheter och mark, anläggningar och lokaler Statens järnvägars långfristiga lån 6Beredskapsinvesteringar inom ramen för Myndigheten för Krig, krigsfara eller andra Svenska kraftnäts lån i och utanför kortfristiga lån i eller utanför AB) för fortsatt utbyggnad av lån i och utanför 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU2, rskr. 2013/14:135 . 2011/12:1, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87 . S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Tabell 2.127 Övriga krediter i 2Kredit för infriande av kapitalgarantier till Kredit för infriande av (ordinarie garantireserv)4 likviditet för inrättande av - behov av likviditet i Kredit för infriande av ta upp lån i syfte att fullgöra beslutat om, mm 10Försäkringskassans behov av likviditet i utbetalning av ersättning för vård i andra av likviditet i handeln med 1lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. 2lagen (1999:158) om investerarskydd. 2001/02:1 (vol 1), bet. 2001/02:FiU1, rskr. 2001/02:34. 4Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1§ budgetlagen (2011:203) . 5Budgetlag (2011:203), förordning (2011:211). 1995/96:105, bet. 1995/96:FiU11, rskr. 1995/96:191. 2001/02:1 (vol 1), bet. 2001/02:FiU1, rskr. 2001/02:34. Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 3Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys I resultaträkningen redovisas de totala konsoliderade intäkterna och kostnaderna för de myndigheter som ingår i årsredovisningen. Konsolideringen innebär att transaktioner mellan myndigheter, t.ex. arbetsgivaravgifter för statligt anställda och bidrag mellan myndigheter, tas bort (elimineras) i resultaträkningen och att fordringar och skulder mellan myndigheter elimineras i balansräkningen. Gällande principer och förutsättningar beskrivs i avsnitt 3.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar. i överskott Resultaträkningen visar ett överskott på , vilket är ca mindre än 2017 (). S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Intäkter av avgifter och andra Avsättningar till/upplösning av -1 112 320 -1 063 822 Vissa garanti- och kreditkostnader Summa statens egen verksamhet -1 392 106 -1 327 212 före resultat från andelar Resultat från andelar i hel- och Finansiella intäkter och kost- Årets stora överskott beror på att skatteintäkterna ökade med (se not 1). Nettokostnaden för statsskulden ökade med (se not 12) och transfereringskostnaderna ökade med (se not 4). Diagram 3.1 Statens intäkter Statens skatteintäkter uppgick till vilket motsvarar av statens totala intäkter. Skatteintäkterna ökade med (3,) jämfört med och de specificeras närmare i not 1. En ökad lönesumma gav högre intäkter av skatt på arbete De direkta skatterna på arbete, inkomstskatter, ökade med jämfört med . Statens del av inkomstskatterna minskade med . Det förklaras av att skattereduktionen för jobbskatteavdraget ökade snabbare än intäkterna från statlig inkomstskatt. De indirekta skatterna på arbete ökade med Intäktsökningen förklaras framför allt av att lönesumman ökade . Timlönen ökade , medan antalet arbetade timmar ökade mellan åren. Lägre intäkter av skatt på kapital för hushåll Skatteintäkter från hushållens kapitalvinster Minskningen förklaras av att både hushållens kapitalvinster och utdelningsinkomster minskade. Bland annat sjönk medelpriserna på bostadsrätter med i genomsnitt , som småhuspriserna i genomsnitt var oförändrade jämfört med . Högre intäkter av skatt på företagsvinster Intäkterna från skatt på företagsvinster ökade med eller . Den inhemska efterfrågan ökade starkt och exportfö- retagen gynnades av den försvagade kronan. In- täkterna från kupongskatt och avkastningsskatt ökade med . Lägre tillväxt för bostadsinvesteringarna balanseras av ökad konsumtion Intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med mellan åren. Intäkterna från mervärdesskatt ökade med eller . har ökade bostadsinvesteringar bidragit till att mervärdesskatten ökat mycket. bromsade ökningstakten för bostadsinvesteringarna in kraftigt. ökade både hushållens och offentlig sektors kon- sumtion vilket medför att ökningstakten var ungefär densamma som 2017. Ökade intäkter av skatt på alkohol och tobak Intäkterna av skatt på alkohol och tobak ökade med . Ökade intäkter av skatt på energi och miljö Intäkterna av skatt på energi och miljö ökade med . Intäkterna från energis- katterna ökade delvis på grund av en engångs- effekt till följd av ändrad periodisering av energiskatten på el, delvis på grund av att den skattehöjning på el som infördes gav full effekt 2018. Den nya skatten på flygresor påverkade intäkterna positivt med . Intäkterna ökade även från kemikalie- skatten som infördes och gav full effekt 2018. Skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer fasades gradvis ut och var helt borttagen när 2018 inleddes. Det påverkade intäkterna negativt med . S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Diagram 3.2 Statens kostnader Av statens kostnader utgjorde transfereringar där den största delen gick till hushåll. Kostnaderna för statens egen verksamhet utgjorde och nettokostnaden för statsskulden och övriga finansiella kostnader . Kostnaderna för statens egen verksamhet har justerats i årsredovisningen för staten jämfört med myndigheternas årsredovisningar genom att socialavgifterna på statsanställdas löner elimineras. Diagram 3.3 Transfereringar per sektor Mindre AP-fondsmedel till staten Bland intäkter av bidrag minskade Allmänna pensionsfondens (AP-fonden) nettobidrag till staten med . De utbetalda pensionerna som finansieras från AP-fonderna ökade med , medan avgifterna som tillförs AP-fonderna ökade med . De totala kostnaderna för transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. ökade med . Transfereringarna till hushåll ökade med . De transfere- ringar som redovisas är utbetalningar exklusive statlig ålderspensionsavgift. Statlig ålderspens- ionsavgift ingår i budgetens utgifter för t.ex. sjuk- penning och är en betalning från anslag till pens- ionssystemet för att finansiera pensionsrätterna för bl.a. de personer som får sjukpenning och andra sociala förmåner. Den del av den statliga S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 ålderspensionsavgiften som går till premie- pensionssystemet (14,2018) finns med bland transfereringar till hushållssektorn men redovisas separat. Nettoöverföringen till premiepensionssystemet var 2018, vilket var högre än 2017. Överföringarna till och från AP-fonderna ingår inte i transfereringar till hushåll se även not 3 Intäkter av bidrag. Transfereringar till hushåll inom social- försäkringen ökade med netto. Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statens budget ökade med . Dessa ökade eftersom den genom- snittliga inkomstrelaterade ålderspensionen är högre för yngre och nyblivna pensionärer. Indexeringsreglerna innebar att inkomst- pensionerna och tilläggspensionerna till personer räknades upp . fick 2 168 463 pensionärer inkomstgrundad ålders- pension, vilket var 33 918 personer fler än . Premiepensionerna ökade med eller . Det främsta skälet till ökningen är den s.k. tjugondelsinfasningen som gör att varje ny årskull som går i pension har en större andel i det nya pensionssystemet. Dessutom ökar antalet årskullar med rätt till premiepension eftersom bara pensionärer födda eller senare kan ha rätt till premiepension. Förskottsräntan sänktes för personer med fondsparande. Detta påverkade uppräkningen av premiepensioner /2018 negativt. Antalet sjukpenningdagar fortsatte att minska, men det motverkades av att medelersättningen steg. Det förklarar att kostnaden för sjukpenning ökade något 2018. Sjukpenningtalet minskade , men har i stort sett legat stilla. För december var sjukpenningtalet , vilket är en minskning jämfört med . Kvinnor har i likhet med tidigare nästan ett dubbelt så högt sjukpenningtal som män, jämfört med 6,7. Antalet personer som fick någon form av sjukpenning har minskat från 203 070 till 198 544 , vilket motsvarar . Antalet personer som fått sjukpenning har minskat inom alla delförmåner. Störst förändring har skett inom rehabiliteringspenningen, där minskningen upp- går till . Även antalet personer med sjukpenning på normalnivå har minskat . Andelen psykiatriska diagnoser är fortsatt hög och är den vanligaste orsaken till sjukskrivning. låg dessa diagnoser bakom av pågående Inom de psykiatriska diagnoserna har den största ökningen skett i diagnosen anpassningsstörningar och reaktion på svår stress, som ligger bakom ungefär hälften av alla nya sjukskrivningar. Den bortre tidsgränsen för sjukpenning togs bort , vilket gett längre sjukperioder. Sjukfrånvaron bland anställda i ligger strax under den genomsnittliga europeiska nivån. Utgifterna för aktivitets- och sjukersättning minskar Aktivitets- och sjukersättningen minskade med (2,). Sjukersätt- ning kan beviljas främst till personer i åldrarna om arbetsförmågan bedöms vara stadigvarande nedsatt på grund av sjukdom med minst en fjärdedel. Sjukersättning betalades ut till 261 000 personer . Det är en minskning jämfört med . Minskningen fortsätter eftersom antalet nytillkomna är lågt, som stora grupper övergår till ålderspension. Aktivitets- ersättning kan beviljas till personer i åldrarna om de har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom med minst en fjärdedel. Aktivitetsersättning betalades ut till ca 31 400 personer . Det är en minskning jämfört med . Kostnaderna för assistansersättning inkluderar även kommunernas andel av kostnaden för assistansersättning. De ökade med (3,). Schablonbeloppet fortsätter att öka och är 2018 jämfört med 2017. Antalet beviljade timmar med assistansersättning har minskat något, trots att antalet timmar per assistansberättigad ökat svagt. Även antalet personer som beviljas ersättning har minskat. hade 14 508 personer assistans- ersättning vilket är en minskning jämfört med . Kostnader för föräldraförsäkringen ökar Inom området ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade kostnaderna för föräldraförsäk- ringen med . Kostnaderna för barnbidragen ökade med . Ökningen av föräldrapenning och barnbidrag beror främst på att både antalet barn och medel- ersättningen från föräldraförsäkringen stiger. Det allmänna barnbidraget höjdes även från . Migration bidrar också till ökningen. Män tar successivt ut en större andel av dagarna med föräldrapenning, men ökningen är fortsatt långsam. Utgifterna för aktivitetsstödet minskade Bland de övriga transfereringarna till hushåll minskade kostnaderna för arbetsmarknadsom- rådet med ca . Arbetslöshets- ersättningen ökade med och aktivitetsstödet minskade med . Arbetslösheten minskade från i genomsnitt 2018 enligt Arbetsförmedlingens statistik. I genom- snitt uppgick arbetslösheten till enligt SCB:s arbetskraftsunder- sökning . Inskrivna som arbetslösa hos var 21 476 färre än . Totalt var 344 413 personer inskrivna som arbetslösa. Det är stora skillnader i arbetslöshet bland inrikes och utrikes födda, men den minskade i båda grupperna. För inrikes födda var arbetslösheten och för utrikes födda . Antalet inskrivna kvinnor vid Arbetsförmedlingen har ökat medan antalet inskrivna män har minskat. Ökningen bland kvinnor beror främst på att fler utrikes födda kvinnor nu är inskrivna i etableringsuppdraget. Andelen av de arbetslösa som har rätt till arbetslöshetsersättning ökade till 2018. Andelen har fallit från 2006. Många nyanlända har förstärkt de senaste årens trend att fler människor kommit in på arbetsmarknaden och inte hunnit tjäna in a-kassa. Ökade kostnader för studiebidrag Kostnaden för studiebidragen ökade med , vilket beror på att studiemedlens bidragsdel höjdes fr.o.m. . Dessutom trädde en höjning av studiebidraget för gymnasiestuderande i kraft . Återföring av reserveringar för S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 förluster i utlåningsverksamheten minskade kostnaderna med jämfört med . Minskade utgifter för nyanlända invandrare Arbetsförmedlingens ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare minskade med . Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare minskade med . bidrag till hushåll har minskat med eftersom kostnaderna för offentligt biträde i utlännings- ärenden har minskat. Statens nettoöverföring till premiepensions- systemet redovisas som en transferering till hushåll, då systemet ses som en del av hushållssektorn i nationalräkenskaperna (se avsnitt 3.4). Beloppet består av de socialavgifter, allmänna pensionsavgifter och statliga ålderspensions- avgifter som överförts till premiepensions- systemet, med avdrag för utbetalda premie- pensioner (6,), som ingår i utbetalda ålderspensioner. Transfereringar till företag ökade Transfereringar till företag ökade med . Bidragen till privata företag och kommunala bolag ökade med jämfört med föregående år. Ökningen beror på ett ökat investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande. Stödet till klimatinvesteringar för bl.a. stöd till installation av laddningsinfrastruktur för elfordon ökade med . Transfereringar finansierade med EU-medel för gårdsstöd, landsbygdsåtgärder m.m. ökade med . Bidraget till ökade med . Transfereringar till kommuner ökade De senaste årens ökning av bidragen till kommuner har fortsatt. Transfereringar till kommuner och landsting ökade totalt med . De allmänna bidragen till kommuner ökade med . De innefattar det statliga bidraget till den kommunalekonomiska utjämningen som nettoredovisas på statens budget. På statens budget sammanförs det generella statsbidraget med utjämningssystemet. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Ökad ersättning till kommunerna för ingående mervärdesskatt Kommunernas ersättning för ingående mervärdesskatt ökade med till följd av ökad konsumtion. Den kommunalekonomiska utjämningen till kommuner och landsting ökade med . Kommuner och landsting fick även från anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen liksom föregående år. Utgifterna för kommunersättning för flyktingmottagande minskade bidrag till kommuner för integration och migration minskade med . Utgifter för ersättningar och bostadskostnader till kommuner minskade med .