prop · H60358 · 2019-03-05 00:00:00 — Regeringens proposition 2018/19:58 Ny ordning för att främja god sed och hantera Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås en ny lag om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning. Lagen ska tillämpas på forskning som utförs av statliga universitet och högskolor, övriga statliga myndigheter, statliga bolag och stiftelser, kommuner och landsting, kommunala bolag, ekonomiska föreningar och stiftelser samt enskilda utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda examina. I lagen regleras att en forskare ansvarar för att följa god forskningssed i sin forskning och att en forskningshuvudman har det övergripande ansvaret för att forskningen utförs i enlighet med god forskningssed. Vidare regleras att frågor om oredlighet i forskning ska prövas av en särskild nämnd. Oredlighet i forskning ska definieras som en allvarlig avvikelse från god forskningssed i form av fabricering, förfalskning eller plagiering som begås med uppsåt eller av grov oaktsamhet vid planering, genomförande eller rapportering av forskning. Forskningshuvudmännen ska vara skyldiga att överlämna misstankar om oredlighet i forskning till nämnden. Regeringen ska dock få meddela föreskrifter och i enskilda fall besluta om undantag från lagens tillämpningsområde för forskningshuvudmän som bedriver forskning inom det försvars- och säkerhetspolitiska området. Nämnden ska pröva ärenden som en forskningshuvudman har lämnat över och anmälningar om oredlighet som har kommit in till nämnden. Nämnden ska även få pröva frågor om oredlighet i forskning som den fått kännedom om på annat sätt. I propositionen föreslås även ändringar i högskolelagen (1992:1434) och offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning ..................................... 2.2Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) ........................................................................ 2.3Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) .................................................. Ärendet och dess beredning ............................................................ Forskningens tillförlitlighet och allmänhetens förtroende för forskningen måste värnas................................................................ Benämningar på olika aktörer .......................................... 5.2Vetenskapens trovärdighet och god forskningssed ska värnas i de statliga universitetens och 5.3Statliga universitet och högskolor är skyldiga att utreda misstankar om oredlighet i forskning .................... 5.4Expertgruppen för oredlighet i forskning yttrar sig på begäran av statliga universitet och högskolor.............. Ett nationellt system för hantering av misstankar om oredlighet i forskning ska införas.................................................... En nämnd för prövning av frågor om oredlighet i forskning ska inrättas ....................................................... 6.2En ny lag om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning ska införas................. Vilka forskningshuvudmän ska omfattas av Forskare och forskningshuvudmän ansvarar för att forskningen utförs i enlighet med god forskningssed ..................... Vad ska räknas som oredlighet i forskning? Vad är forskning? En nationell definition av oredlighet i forskning.............. Prövning av frågor om oredlighet i forskning................................. 9.1Forskningshuvudmännen ska överlämna misstankar om oredlighet till den särskilda nämnden......................... Ärenden kan inledas på olika sätt..................................... 9.3Forskningshuvudmän ska på begäran bistå med upplysningar och handlingar och ge tillgång till datorer och annan utrustning ............................................ 9.4Resultatet av nämndens prövning ska redovisas i ett 9.5Prövningen ska som huvudregel inte få grundas på omständigheter som är äldre än ............................... Sekretess ska gälla hos den särskilda En kompletterande dataskyddsanalys ska göras............................. Den särskilda nämndens beslut ska få överklagas till allmän Forskningshuvudmännen ska återrapportera till nämnden och ge information till berörda ............................................................. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser.................................. Kommuner och landsting................................ Enskilda utbildningsanordnare, statliga bolag och stiftelser samt kommunala bolag, föreningar och stiftelser ....................... Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen............ 16.1Förslaget till lag om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning............................ 16.2Förslaget till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) ................................................................... 16.3Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ............................................. Sammanfattning av betänkandet Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning (SOU 2017:10) .............................................................. Förteckning över remissinstanserna .............................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om forskares och forskningshuvudmäns ansvar för att forskning utförs i enlighet med god forskningssed. Lagen innehåller också bestämmelser om förfarandet vid prövning av frågor om oredlighet i forskning. 2 § I denna lag avses med forskningshuvudman: en statlig myndighet eller en fysisk eller juridisk person i vars verksamhet forskning utförs, och oredlighet i forskning: en allvarlig avvikelse från god forskningssed i form av fabricering, förfalskning eller plagiering som begås med uppsåt eller av grov oaktsamhet vid planering, genomförande eller rapportering av forskning. 3 § Denna lag tillämpas på forskning som utförs av 1.universitet och högskolor som har staten som huvudman och som omfattas av högskolelagen (1992:1434), 2.andra statliga myndigheter, 3.staten i form av aktiebolag, om bolagets verksamhet är reglerad i lag eller någon annan författning eller om staten som ägare eller genom tillskott av statliga anslagsmedel eller genom avtal eller på något annat sätt har ett bestämmande inflytande över verksamheten, 4.staten i form av stiftelse, om stiftelsens verksamhet är reglerad i lag eller någon annan författning eller om stiftelsen är bildad av eller tillsammans med staten eller förvaltas av en statlig myndighet, 5.kommuner och landsting, eller av aktiebolag, handelsbolag, ekonomiska föreningar och stiftelser där kommuner eller landsting utövar ett rättsligt bestämmande inflytande, och 6.enskilda utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda examina enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från lagens tillämpningsområde för forskningshuvudmän som bedriver forskning inom det försvars- och säkerhetspolitiska området. Regeringen får också besluta om sådana undantag i enskilda fall. Ansvar för god forskningssed 4 § Forskaren ansvarar för att följa god forskningssed i sin forskning. 5 § Forskningshuvudmannen har det övergripande ansvaret för att forskningen utförs i enlighet med god forskningssed. 6 § Om det kan misstänkas att oredlighet i forskning har förekommit i en forskningshuvudmans verksamhet, ska forskningshuvudmannen överlämna handlingarna i ärendet för prövning av den nämnd som avses i 7 §. Prövning av oredlighet i forskning 7 § Frågor om oredlighet i forskning prövas av en särskild nämnd. Sådana ärenden inleds genom att 1.en forskningshuvudman överlämnar handlingarna i ett ärende enligt 2.en anmälan om oredlighet i forskning inkommer till nämnden, eller 3.nämnden tar upp en fråga om oredlighet i forskning som den har fått kännedom om på något annat sätt. 8 § Prövning av oredlighet i forskning enligt denna lag får inte grundas på omständigheter som är äldre än när ärendet inleds. Bestämmelsen i första stycket gäller inte om det finns särskilda skäl för en prövning. 9 § Nämndens prövning enligt 7 § första stycket ska redovisas i ett beslut. 10 § Nämnden får besluta att avvisa en sådan anmälan om oredlighet i forskning som avses i 7 § 2 om den är uppenbart obefogad. Nämnden får besluta att skriva av ett ärende om en anmälan har återkallats. 11 § Om nämnden bedömer att ett ärende inte rör oredlighet i forskning men kan gälla andra avvikelser från god forskningssed, ska nämnden underrätta den berörda forskningshuvudmannen och lämna över handlingarna i ärendet dit. Forskningshuvudmannens samverkans- och uppgiftsskyldighet 12 § Forskningshuvudmannen ska lämna de upplysningar och handlingar om forskningen som nämnden begär och ge nämnden tillgång till datorer och annan utrustning som har använts vid forskningen. Nämnden får besluta de förelägganden som behövs för att en forskningshuvudman ska fullgöra sina skyldigheter enligt första stycket. Ett beslut om föreläggande får förenas med vite. 13 § Om nämnden har fattat ett beslut om att det har förekommit oredlighet i forskning, eller det framgår av ett beslut av nämnden att det har förekommit en allvarlig avvikelse från god forskningssed i form av fabricering, förfalskning eller plagiering utan att uppsåt eller grov oaktsamhet har kunnat konstateras, ska forskningshuvudmannen efter att beslutet har vunnit laga kraft rapportera till nämnden vilka åtgärder huvudmannen har vidtagit eller avser att vidta med anledning av beslutet. 14 § Om nämnden har fattat ett beslut om att det har förekommit oredlighet i forskning, eller det framgår av ett beslut av nämnden att det har förekommit en allvarlig avvikelse från god forskningssed i form av fabricering, förfalskning eller plagiering utan att uppsåt eller grov oaktsamhet har kunnat konstateras, ska forskningshuvudmannen efter att beslutet har fattats informera berörda forskningsfinansiärer, myndigheter, vetenskapliga tidskrifter och andra berörda om beslutet. Forskningshuvudmannen ska även upplysa om att beslutet kan komma att överklagas. 15 § Beslut enligt 9 § och 12 § andra stycket får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut enligt denna lag får inte överklagas. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den nämnd som avses i 7 § ska efter ikraftträdandet överta handläggningen av ärenden om oredlighet i forskning som har inletts hos en forskningshuvudman. Forskningshuvudmannen ska överlämna handlingarna i dessa ärenden till nämnden. 2018/19:58 2.2 Förslag till lag om ändring i högskolelagen Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 a § högskolelagen (1992:1434) ska ha I högskolornas verksamhet skall vetenskapens trovärdighet och god forskningssed värnas. I högskolornas verksamhet ska vetenskapens trovärdighet och god forskningssed värnas. I lagen (201x:000) om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning finns bestämmelser om forskares och forskningshuvudmäns ansvar för att forskning utförs i enlighet med god forskningssed och om att en särskild nämnd ska pröva frågor om oredlighet i forskning. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2000:1370. Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att det i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska införas två nya paragrafer, 11 kap. 3 a § och 24 kap. 7 a §, och närmast före 24 kap. 7 a § en ny rubrik av följande lydelse. Får den nämnd som avses i 7 § lagen (201x:000) om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning i sin verksamhet enligt den lagen från en forskningshuvudman en sekretessreglerad uppgift, blir sekretessbestämmelsen tillämplig på uppgiften även hos nämnden. Första stycket tillämpas inte på en uppgift som ingår i ett beslut hos nämnden. Prövning av oredlighet i forskning Sekretess gäller hos den nämnd som avses i 7 § lagen (201x:000) om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning i ärende enligt den lagen 1.för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men, och 2.för uppgift om en enskilds ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte för uppgift om vem som har väckt frågan om oredlighet eller vem misstanken riktas mot. För uppgift i en allmän handling stycket 1 i högst och enligt första stycket 2 i högst . Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att undersöka behovet av en ny hantering av ärenden som rör utredning av oredlighet i forskning och lämna förslag som säkerställer en tydlig och rättssäker hantering av misstänkt oredlighet (dir. 2015:99). Genom tilläggsdirektiv förlängdes utredningstiden (dir. 2016:87). Utredningen tog namnet . överlämnade utredningen betänkandet Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning (SOU 2017:10). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (U2017/00732/F). Under den fortsatta beredningen har , , , , Försvarshögskolan och Kommuner och Landsting beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss. , Försvarshögskolan och Kommuner och Landsting har kommit in med yttranden. Synpunkterna behandlas i avsnitt 6.3, 15.1.2 och 15.2. Yttrandena finns tillgängliga i (U2017/00732/F). Utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med den beslutade lagrådsremissen, vars lagförslag finns i bilaga 4. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslagen i lagrådsremissen. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har i huvudsak följt Lagrådets synpunkter. Dessa behandlas i avsnitten 6.1, 6.2, 6.3, 7, 9.3, 9.5 och 13 samt i författningskommentaren. 4Forskningens tillförlitlighet och allmänhetens förtroende för forskningen måste värnas ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbild- ning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd och Svensk forskning och innovation ska svara mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. Forskningens frihet är enligt 2 kap. 18 § andra stycket regeringsformen skyddad enligt bestämmelser som meddelas i lag. finns i 1 kap. 6 § högskolelagen (1992:1434). För forskningen ska som allmänna principer gälla att forskningsproblem får väljas fritt, att forsk- ningsmetoder får utvecklas fritt och att forskningsresultat får publiceras Forskningen är underställd etiska regler, vilka har sitt ursprung i samhällets vanliga etiska normer och värderingar. 3 a § högskolelagen ska vetenskapens trovärdighet och god forskningssed värnas i högskolornas verksamhet. En diskussion om forskningsetiska frågor har framför allt förts sedan För olika forskningsområden har det utvecklats forsk- ningsetiska kodexar, dvs. samlingar av regler som ofta avser ett visst forsk- ningsområde eller vissa moment i forskningen. Dessa är ofta framtagna av forskarsamhället i internationella samarbeten. etiska regler är att forskaren ska tala sanning om sin forskning, medvetet granska och redovisa utgångspunkterna för sina studier, öppet redovisa metoder och resultat, inte stjäla forskningsresultat från andra, hålla god ordning i sin forskning och sträva efter att bedriva sin forskning utan att skada människor, djur eller miljö. ningsetiska krav dessutom börjat regleras i nationell lagstiftning. exempel är den svenska lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor (etikprövningslagen). Kraven i forskningsetiska ko- dexar kan vara mer långtgående än lagars krav när de i övrigt har ett be- Grunden i forskningsetiken är dock den enskilda fors- karens eget moraliska omdöme. Forskarens egna reflektioner över sitt pro- jekt måste bygga både på kännedom om lagen och kodexars innehåll och på det egna moraliska omdömet. De samlade etiska kraven på hur god forskning bör bedrivas brukar betecknas god forskningssed. Regeringen kan konstatera att alla forskare inte följer god forskningssed. Det förekommer att forskare ljuger om sin forskning, inte öppet redovisar metoder och resultat, stjäl forskningsresultat från andra osv. beteenden, särskilt förfalskning, fabricering och plagiat, brukar med ett samlingsnamn kallas forskningsfusk eller oredlighet i forskning. om oredlighet i forskning har i länge setts som en angelägenhet framför allt för forskningshuvudmännen och forskarsamhället. vetenheten i hela samhället har ökat om att oredlighet i forskning kan få allvarliga negativa konsekvenser för enskilda individer och samhället i stort. Regeringen ser det som centralt att ingen ska behöva tvivla på svensk forskning eller sjukvård, och att ingen patient ska riskera att råka ut för behandlingar som är resultatet av oredlighet i forskning. Oredlighet i forskning leder även till brister i forskningens tillförlitlighet Det är allvarligt om forskningsresultat som bygger på fusk har publicerats och resultaten ligger till grund för normer och policyut- formning eller för hur processer, metoder och produkter utformas. tiva konsekvenser är särskilt tydliga när det gäller medicinsk forskning, men gäller även andra forskningsområden. hanterar de svenska forskningshuvudmännen misstankar om ored- lighet i forskning på olika sätt. Det är reglerat i författning att statliga uni- versitet och högskolor ska utreda misstankar om oredlighet och att de under pågående utredning i vissa fall ska hämta in ett yttrande från expert- gruppen för oredlighet i forskning vid prövning (se vidare avsnitt 5). Inom dessa ramar kan lärosätena hantera misstankarna på det sätt de önskar. De flesta lärosäten har beslutat om en hanteringsordning men dessa skiljer sig åt mellan lärosätena. forskningshuvudmän finns inga nationella regler eller riktlinjer om hur misstankar om oredlighet i forskning ska hanteras. Regeringen har fått många signaler om att det nuvarande systemet för att hantera misstankar om oredlighet i forskning brister på flera områden. Sådana brister är t.ex. att det inte finns någon enhetlig definition av oredlighet i forskning och inga enhetliga regler kring hur misstänkt oredlighet ska hanteras, att det därför finns alltför stora olikheter i utredningar om oredlighet, och att ett regelverk bara finns för statliga universitet och högskolor. Då yttranden från expertgruppen för oredlighet i forskning inte är bindande för lärosätena har dessa i flera fall tagit egna beslut som gått emot expertgruppens yttranden. Vidare kan universitets och högskolors intresse av att bevara sitt anseende i fråga om forskningskvalitet se ut att stå i motsatsförhållande till den opartiskhet de ska upprätthålla i sina utredningar om misstänkt oredlighet. Tilltron till lärosätenas utredningar kan därmed vara låg, även om utredningarna utförs på ett fullt sakligt korrekt sätt. Frågor om oredlighet i forskning måste hanteras på ett sätt som främjar allmänhetens förtroende för forskningen. Systemet måste vara tydligt och rättssäkert och ge skydd och stöd till alla inblandade, dvs. till både de personer som har väckt frågor om misstanke om oredlighet och de som misstankar riktas mot. En tydlig och rättssäker hantering av misstänkt oredlighet i forskning syftar också till att oredlighet ska upptäckas och att felaktiga forskningsresultat ska dras tillbaka eller rättas, vilket i sin tur bidrar till ökad tillförlitlighet och kvalitet i forskningen. En tydlig och rättssäker hantering förebygger också uppkomsten av oredlighet. Regeringen arbetar med flera åtgärder för att bidra till att all forskning utförs i enlighet med god forskningssed. En sådan åtgärd är främjandet av öppen tillgång till forskningsresultat. Detta är ett arbete som pågår på både europeisk och svensk nivå. Öppen tillgång till forskningsresultat bidrar till att upprätthålla och främja en hög forskningskvalitet. När resultat blir snabbt tillgängliga kan forskningen snabbare gå framåt genom att fler forskare kan validera och bygga vidare på tidigare resultat. Öppen tillgång till forskningsresultat och forskningsdata bidrar också till att förebygga oredlighet i forskning genom att forskningsprocessen blir transparent och att forskningsdata kan granskas fritt och enkelt av både andra forskare och övriga aktörer i samhället. Regeringens målbild är att alla de vetenskapliga publikationer som är resultat av offentligt finansierad forskning bör bli öppet tillgängliga direkt då de publiceras. Likaså bör forskningsdata som ligger till grund för vetenskapliga publikationer bli öppet tillgängliga som den tillhörande publikationen (prop. 2016/17:50 s. 107). Detta gäller förstås så långt det är möjligt med hänsyn till bestämmelser om bl.a. sekretess. Såsom regeringen uttryckt i propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) bör målbilden vara genomförd fullt ut senast . En annan åtgärd är att de sex regionala etikprövningsnämnderna har ersatts av en ny etikprövningsmyndighet, för att skapa förutsättningar för effektivisering och enhetlig tillämpning av regelverket. Regeringen har också gett en utredare i uppdrag att se över etikprövningslagen och regleringen för verksamhet i gränsområdet mellan klinisk forskning och hälso- och sjukvård. Utredningen, som har tagit sig namnet Utredningen om översyn av etikprövningen, avlämnade sitt betänkande Etikprövning – en översyn av reglerna om forskning och hälso- och sjukvård (SOU 2017:104) . Betänkandet har remissbehandlats och beredes inom . 2018/19:58 Som beskrivits ovan är grunden för forskningsetiken de enskilda forskarnas egna moraliska omdömen, men även forskningshuvudmännen har ett ansvar för att forskningen utförs i enlighet med god forskningssed. Regeringen ser behov av både ökat förebyggande arbete för att främja god sed i forskningen och en ny ordning för att hantera oredlighet. I denna proposition föreslås en tydligare reglering på dessa områden. 5.1Benämningar på olika aktörer Forskning bedrivs inom ett flertal olika organ. I etikprövningslagen används begreppet forskningshuvudman, vilket i 2 § definieras som ”en statlig myndighet eller en fysisk eller juridisk person i vars verksamhet forskningen utförs”. Universitet och högskolor som har staten som huvudman och som omfattas av högskolelagen benämns i propositionen statliga universitet och högskolor. Enskilda utbildningsanordnare som har fått tillstånd att utfärda examina enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina benämns enskilda utbildningsanordnare eller enskilda utbildningsanordnare som omfattas av lagen om tillstånd att utfärda vissa examina. 5.2Vetenskapens trovärdighet och god forskningssed ska värnas i de statliga universitetens och högskolornas verksamhet Som nämnts ska enligt högskolelagen vetenskapens trovärdighet och god forskningssed värnas i de statliga universitetens och högskolornas verksamhet.