prop · H603133 · 2019-05-28 00:00:00 — Regeringens proposition 2018/19:133 En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen föreslår att det i socialförsäkringsbalken ska införas ett nytt åldersbegrepp benämnt riktålder för pension. Avsikten är att riktåldern ska styra de pensionsrelaterade åldersgränserna i pensionssystemet och i angränsande trygghetssystem och fungera som ett riktmärke för de försäkrades individuella pensionsbeslut. Vidare föreslås att åldersgränsen när inkomstgrundad ålderspension tidigast kan lämnas ska höjas från 61 till . I propositionen föreslås också vissa anpassningar till föreslagen höjning av åldersgränsen för rätten att kvarstå i anställning. Det föreslås även att åldersgränsen när kommuner får tillhandahålla servicetjänster utan föregående behovsprövning ska höjas från 67 till . Lagändringarna föreslås träda i kraft respektive . Förslagen bygger på Pensionsgruppens överenskommelse från . 2018/19:133 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken......... Förslag till lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter .......................................... 3 Ärendet och dess beredning ............................................................ Arbetslivet behöver förlängas........................................... Det fortsatta arbetet .......................................................... 5 Åtgärder för höjda pensioner och ett längre arbetsliv ..................... En riktålder för pension införs.......................................... Höjd åldersgräns för när inkomstgrundad ålderspension tidigast kan lämnas .................................... Arvsvinster inom inkomstpensionssystemet .................... Åldersgränserna för förlängd arbetsskadelivränta och för SGI-skydd ............................................................ Kommunala servicetjänster för äldre................................ Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Konsekvenser av förslagen ............................................................. En riktålder för pension införs.......................................... Höjd åldersgräns för när inkomstgrundad ålderspension tidigast kan lämnas .................................... Vilka som berörs av regleringen...................... Ekonomiska konsekvenser för individen......... Ekonomiska effekter för offentlig sektor......... Konsekvenser för kommunerna....................... Effekter på inkomstpensionssystemet ............. Konsekvenser för jämställdhet ........................ Konsekvenser för arbetstagare och och internationella åtaganden ......... Åldern för övergång från faktiskt uppkomna till demografiskt beräknade arvsvinster höjs från 60 till Åldersgränsen för förlängd arbetsskadelivränta höjs från 67 till ................................................................ Åldersgränsen för SGI-skydd vid förlängd arbetsskadelivränta höjs från 67 till ......................... Åldersgränsen för kommunala servicetjänster till äldre höjs från 67 till ............................................... Konsekvenser för offentlig verksamhet............................ Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken...... 8.2Förslag till lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter ....................................... Sammanfattning av promemorian Höjda åldersgränser i pensionssystemet och i andra trygghetssystem (Ds 2019:2) ........................................... Promemorians lagförslag avseende förändringar med Förteckning över remissinstanserna ................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... 2018/19:133 1 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter. 2.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 2 kap. 1 §, 26 kap. 22 b §, 41 kap. 6 §, 56 kap. 3 § och 62 kap. 12, 13 och 15–17 §§, och rubrikerna närmast före 62 kap. 15 och 16 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fyra nya paragrafer, 2 kap. 10 a–10 d §§, och närmast före 2 kap. 10 a § en ny rubrik av följande lydelse. I detta kapitel finns bestämmelser om –socialförsäkringens administration, m.m. i 2 §, –socialförsäkringens finansiering, m.m. i 3 och 4 §§, –internationella förhållanden i 5 §, – prisbasbelopp m.m. i 6–10 §§, – prisbasbelopp m.m. i 6–10 §§, – riktålder för pension i 10 a– 10 d §§, och –definitioner och förklaringar i 11–17 §§. Riktålder för pension 10 a § Vissa förmåner och beräkningar som anges i denna balk ska knytas till en särskild ålder (riktålder för pension) som beräknas enligt bestämmelserna i 10 b §. Riktålder för pension räknas fram genom att det till bastalet 65 läggs 2/3 av differensen mellan –den återstående medellivslängden för befolkningen i närmast före det år riktåldern beräknas, och –motsvarande värde för . Den framräknade riktåldern för pension ska avrundas till närmaste helår. 1 Senaste lydelse 2012:834. Den beräknade riktåldern för pen- sion ska gälla för det sjätte året När en gällande riktålder för pension ändras ska en åldersgräns som är knuten till den riktåldern som gällde före ändringen fortsätta att gälla för en försäkrad som före ändringen har uppnått en sådan med stöd av 8 kap. 7 § regerings- formen meddela närmare före- skrifter om riktåldern för pension. Om livränta har lämnats till följd av Om livränta har lämnats till följd av arbetsskada som inträffat tidigast den månad då den försäkrade fyllde den månad då den försäkrade fyllde , gäller det som föreskrivs i , gäller det som föreskrivs i 22 a § första stycket längst till och 22 a § första stycket längst till och med månaden före den när den med månaden före den när den Livränta lämnas längst till och med Livränta lämnas längst till och med månaden före den då den försäk- månaden före den då den försäk- rade fyller , om rade fyller , om – skadan inträffar den månad då – skadan inträffar den månad då den försäkrade fyller eller den försäkrade fyller eller –en sjukpenninggrundande inkomst kan fastställas för den försäkrade enligt 25 kap. 3 §. lämnas tidigast från och med den lämnas tidigast från och med den 2 Senaste lydelse 2013:747. månad då den försäkrade fyller månad då den försäkrade fyller Prop. För garantipension finns särskilda bestämmelser om förmånstid i 66 och 67 kap. Arvsvinster efter personer som av- Arvsvinster efter personer som av- lidit före det år de skulle ha fyllt lidit före det år de skulle ha fyllt ska fördelas för året efter ska fördelas för året efter soner som avlidit det år de fyllt eller soner som avlidit det år de fyllt eller skulle ha fyllt eller senare ska skulle ha fyllt eller senare ska fördelas för dödsfallsåret. fördelas för dödsfallsåret. Vid fördelningen ska det bortses från kvarlevandes pensionsbehållning som härrör från pensionsrätt för året för dödsfallen och därefter. Fördelningen av arvsvinster ska först göras efter personer som först göras efter personer som avlidit före det år de skulle ha fyllt avlidit före det år de skulle ha fyllt När den fördelningen skett När den fördelningen skett och pensionsrätt för året före det år och pensionsrätt för året före det år avser har fastställts, fördelningen avser har fastställts, ska arvsvinster efter personer som ska arvsvinster efter personer som har avlidit det år de fyllt eller skulle har avlidit det år de fyllt eller skulle ha fyllt eller avlidit senare ha fyllt eller avlidit senare Arvsvinstfaktorer vid dödsfall efter Arvsvinstfaktorer vid dödsfall efter Arvsvinstfaktorer som avser fördel- Arvsvinstfaktorer som avser fördel- ning av pensionsbehållningar efter ning av pensionsbehållningar efter personer som har avlidit personer som har avlidit då de har fyllt , men före det år då de har fyllt , men före det år de skulle ha fyllt , ska grundas de skulle ha fyllt , ska grundas –summan av pensionsbehållningarna för personer som har avlidit före det år omräkningen avser och –summan av pensionsbehållningarna för de personer i samma ålder som levde vid utgången av . När pensionsbehållningarna bestäms ska det bortses från förändringar efter det år fördelningen avser. Arvsvinstfaktorer vid dödsfall efter Arvsvinstfaktorer vid dödsfall efter Arvsvinstfaktorer som avser fördel- Arvsvinstfaktorer som avser fördel- ning av pensionsbehållningar efter ning av pensionsbehållningar efter personer som har avlidit det år de personer som har avlidit det år de fyllt eller skulle ha fyllt eller fyllt eller skulle ha fyllt eller senare ska grundas på kvoten senare ska grundas på kvoten –det beräknade antalet personer som har avlidit det år de uppnått eller skulle ha uppnått samma ålder som den person som beräkningen ska göras för och –det beräknade antalet kvarlevande personer i samma ålder. För en försäkrad som inte har fyllt För en försäkrad som inte har fyllt ska beräkningen enligt 16 § ska beräkningen enligt 16 § göras med ledning av officiell stati- göras med ledning av officiell stati- stik över livslängden hos befolk- stik över livslängden hos befolk- ningen i under femårs- ningen i under femårs- perioden närmast före det år per- perioden närmast före det år per- Från och med det år den som avses i första stycket fyller ska beräkningen enligt 16 § göras med ledning av statistiken för femårsperioden närmast före det år personen uppnådde . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången för förmåner som avser tid . 3.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för den som uppnår respektive åldersgräns före . 3Senaste lydelse 2010:1307. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter Härigenom föreskrivs att 2 kap. 7 § lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter ska ha följande lydelse. Kommuner får utan föregående in- Kommuner får utan föregående in- dahålla servicetjänster åt personer dahålla servicetjänster åt personer Med servicetjänster avses tjänster som är avsedda att förebygga skador, olycksfall eller ohälsa och som inte utgör personlig omvårdnad. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för den som har fyllt före lagens ikraftträdande. 2018/19:133 3 Ärendet och dess beredning ingick Pensionsgruppens partier en överenskommelse i syfte att säkra långsiktigt höjda och trygga pensioner (dnr S2017/07369/SF). Pensionsöverenskommelsen innebar bland annat att ett antal pensionsrelaterade åldersgränser ska höjas och att ett nytt åldersbegrepp, riktålder för pension, ska införas i socialförsäkringsbalken. beslutade statsrådet att inrätta en arbetsgrupp inom med uppdrag att ta fram underlag till en proposition om höjda åldersgränser i enlighet med överenskommelsens riktlinjer. Arbetsgruppen har utarbetat promemorian Höjda åldersgränser i pensionssystemet och i andra trygghetssystem (Ds 2019:2). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Förslagen i promemorian föreslås genomföras stegvis 2020, 2023 och 2026. I denna proposition behandlas förslag som föreslås genomföras 2020. Promemorians lagförslag med genomförande 2020 finns i bilaga 2. Förslagen har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga på (dnr S2019/00497/SF). Förslaget till lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter innebär att åldersgränsen för att tillhandahålla kommunala servicetjänster utan föregående behovsprövning i ett första steg höjs från 67 till . Förslaget är av sådan karaktär att det i och för sig bör granskas av Lagrådet. Regeringen bedömer emellertid att den föreslagna lagändringen både författningstekniskt och även i övrigt är av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats. Medellivslängden ökar men är svår att uppskatta Principerna inom det nuvarande pensionssystemet beslutades enligt de förutsättningar som gällde 1994. Den genomsnittliga återstående livslängden var då för kvinnor och för män. Enligt () befolkningsframskrivning från förväntades medellivslängden fortsätta att öka och plana ut till för kvinnor och för män efter 2020, se figur 4.1. Den faktiska ökningen av medellivslängden och framskrivningen följde varandra väl men var den faktiska ökningen högre än framskrivningen för både män och kvinnor. har denna skillnad ökat till att vara för kvinnor och för män vilket illustrerar svårigheten i att göra långsiktiga framskrivningar Prop. 2018/19:133 av medellivslängdens utveckling. Figur 4.1 visar att medellivslängden i SCB:s senaste befolkningsframskrivning antas öka kontinuerligt i stället för att plana ut. Även ett sådant antagande är givetvis behäftat med osäkerhet. Förändrad medellivslängd påverkar pensionsnivåerna En ökande medellivslängd leder till lägre inkomstgrundande pensioner givet en oförändrad pensionsålder genom att de intjänade pensionsrätterna ska betalas ut . Utöver detta är indexeringen av den utbetalda inkomstpensionen lägre än indexeringen av de intjänade pensionsrätterna till följd av den ränta, förskottsräntan, som tillgodoräknats utbetalningarna av inkomstpension. Detta leder till att pensionärernas ekonomiska standard inte ökar i samma takt som genomsnittsinkomsten för de förvärvsaktiva. I och med att det är allt vanligare att ta ut inkomstpension , se figur 4.2, finns en risk att pensionsnivån blir för låg eftersom den indexeras med ett avdrag om . Det är även allt vanligare att ta ut inkomstpensionen vid en högre ålder än men denna ökning är inte lika stor som ökningen i åldrarna 61–. En större andel män än kvinnor tar ut sin inkomstpension i åldrarna 61–64 eller . Skillnaderna mellan könen har dock minskat . Medellivslängdsökningen påverkar de delningstal som används vid omräkningen av de intjänade pensionsrätterna till årsutbetalningar med beaktande av förskottsräntan. Den ökande medellivslängden har ökat delningstalen med i genomsnitt vilket innebär en lika stor sänkning av inkomstpensionens storlek. Att ta ut pensionen vid en högre ålder ger cirka 5–högre pensionsutbetalningar som pensionsuttaget skjuts upp, se tabell 4.1. Ju högre ålder, desto större ökning i och med att arvsvinsterna blir högre samt att delningstalsförändringen blir större. 1Ny pensionsrätt på grund av extra år i arbetslivet. *Vid denna ålder sker, enligt dagens regler, en omräkning av inkomstpensionen med fastställda i stället för preliminära delningstal. Detta innebär att delningstalseffekten blir lägre än . Om man i stället för att ta ut inkomstpensionen väntar tills man är blir pensionen högre. Om man dessutom arbetar blir pensionen högre. Tabell 4.1 illustrerar betydelsen av ett förlängt arbetsliv. Den som arbetar fram till får nästan dubbelt så hög inkomstpension som den som slutar arbeta och tar ut pension . Ökad medellivslängd medför demografiska utmaningar Det är främst gruppen personer i högre åldrar som enligt SCB:s befolkningsframskrivning kommer att öka , se figur 4.3. väntas antalet personer i åldersgruppen 80–vara fler än . I takt med att dessa personer blir äldre och förflyttas till att tillhöra åldersgruppen är det i stället dessa som ökar mest . sker det inga större procentuella förändringar av personer i åldern 20–, denna grupp väntas endast öka till till 2044 jämfört med . Åldersgruppen 60–väntas däremot öka till 2026 och ha en högre ökningstakt än gruppen 20–. -Källa: SCB Att allt fler kvinnor och män lever än tidigare är positivt men det innebär även utmaningar för välfärdssystemen. Det kommer exempelvis att behövas fler anställda inom vård och omsorg av äldre och det kommer att behövas ytterligare skatteintäkter för att finansiera dessa behov. Ett förlängt arbetsliv är därför av stor betydelse inte bara för att motverka sjunkande pensionsnivåer utan också för att uppnå en rimlig försörjningskvot och därmed ett uthålligt välfärdssystem. För att klara kompetensförsörjningen, inte minst inom skola, vård och omsorg, behöver därför senior arbetskraft bättre tas tillvara än . Pensionsgruppen är en blocköverskridande arbetsgrupp som består av företrädare för de partier som står bakom pensionsöverenskommelsen om ett reformerat pensionssystem som träffades . Pensionsgruppens uppgift är att värna pensionsöverenskommelsen och att vårda pensionsreformen och dess grundläggande principer. Pensionsgruppen ska samråda om frågor som gäller pensionsreformen och vid behov ta initiativ till justeringar i pensionssystemet. Pensionsgruppen enades om ett antal åtgärder i syfte att säkra långsiktigt höjda, hållbara och trygga pensioner. En av åtgärderna i denna överenskommelse är att höja de pensionsrelaterade åldersgränserna. Det inkluderar åldersgränsen (den så kallade las-åldern) i lagen (1982:80) om anställningsskydd som bl.a. reglerar hur länge arbetstagare har rätt att kvarstå i anställningen. Bakgrunden till Pensionsgruppens överenskommelse om höjda pensionsåldrar är att vi i lever allt längre. För att upprätthålla pensionsnivåerna anser Pensionsgruppen att arbetslivet behöver förlängas i takt med den ökade livslängden. Pensionsgruppen anser vidare att ett längre arbetsliv också är av betydelse Prop. 2018/19:133 för välfärden och därmed för hela samhället. Pensionsgruppens överenskommelse för höjda åldersgränser bygger huvudsakligen på de förslag om höjningar av pensionsåldrar som tidigare lämnats av i betänkandet Åtgärder för ett längre arbetsliv (SOU 2013:25). Överenskommelsen innebär att en riktålder för pension införs. Samtliga pensionsåldersrelaterade åldersgränser, liksom vissa åldersgränser i kringliggande trygghetssystem, ska kopplas till riktåldern. Syftet med riktåldern är att pensionsåldrarna automatiskt ska anpassas när medellivslängden förändras så att välfärden och en rimlig pensionsnivå kan upprätthållas. Pensionsgruppen är också överens om vissa initiala höjningar av pensionsrelaterade åldersgränser enligt följande: –höjs lägsta åldern för att ta ut allmän pension från 61 till . Las-åldern höjs från 67 till . –höjs lägsta åldern för att ta ut allmän pension från 62 till . Åldern för garantipension höjs från 65 till . Las-åldern höjs från 68 till . Kringliggande trygghetssystem kopplas till riktåldern. –höjs lägsta åldern för att ta ut allmän pension från 63 till . Åldern för garantipension knyts till riktåldern. beslutade regeringen propositionen Anställningsskyddet förlängs tills arbetstagaren fyllt (prop. 2018/19:91). I propositionen föreslås att arbetstagares anställningsskydd ska förlängas genom ändringar i lagen (1982:80) om anställningsskydd. Åldern för rätten att kvarstå i anställning föreslås höjas till . När den åldern har uppnåtts ska arbetsgivaren kunna säga upp arbetstagaren utan att det krävs saklig grund genom ett förenklat uppsägningsförfarande. Även åldern för när särskilda regler för uppsägningstid och företrädesrätt börjar gälla ska höjas till . Detsamma gäller åldersgränsen för när tidsbegränsade anställningar inte längre ska övergå till tillsvidareanställningar. Möjligheten att avsluta anställningen genom ett skriftligt besked när en viss ålder uppnås ska tas bort, liksom den särskilda formen för visstidsanställning av äldre arbetstagare. Förslagen bygger på Pensionsgruppens överenskommelse . Lagändringarna föreslås träda i kraft i två omgångar. ska förändringarna av äldre arbetstagares anställningsskydd träda i kraft och åldersgränserna höjas till . ska åldersgränserna höjas till . En arbetsgrupp inom har i enlighet med pensionsöverenskommelsens riktlinjer utarbetat promemorian Höjda åldersgränser i pensionssystemet och i andra trygghetssystem (Ds 2019:2). 2018/19:133 , som har remitterats, innehåller underlag för höjda pensionsrelaterade åldersgränser i socialförsäkringsbalken och i angränsande trygghetssystem , 2023 och 2026. Denna proposition innehåller de förslag avseende höjda åldersgränser i pensionssystemet som enligt pensionsöverenskommelsens riktlinjer ska genomföras 2020, se vidare angående förslagen i avsnitt 5. Konsekvenserna av förslagen redovisas i avsnitt 7. Liksom i socialförsäkringssystemet utgår flera av de nuvarande åldersgränserna i skattesystemet från en pensionsålder på . De pensionsrelaterade åldersgränser som här avses gäller förhöjt grundavdrag, förhöjt jobbskatteavdrag, uttag av socialavgifter och skattereduktion för fastighetsavgift samt åldersgränser i reglerna för tjänstepension. De särskilda reglerna avseende skattereduktion för hushållsarbete och särskild löneskatt för pensionärer ska (i enlighet med tillkännagivande ) avskaffas (prop. 2018/19:89 och 2018/19:82). Pensionsöverenskommelsen omfattar emellertid inte åldersgränserna i skattesystemet och denna proposition innehåller därför inga förslag om dessa åldersgränser. Hanteringen av de nuvarande 65-årsgränserna på skatteområdet har dock betydelse för konsekvenserna av de förslag som enligt pensionsöverenskommelsen ska genomföras 2023 och 2026. De förslag som ska genomföras 2023 och 2026 hanteras därför inte i denna proposition, utan planeras att läggas fram i samband med förslag avseende 65-årsgränserna i skattesystemet. 5Åtgärder för höjda pensioner och ett längre arbetsliv 5.1En riktålder för pension införs Regeringens förslag: Ett nytt åldersbegrepp – riktålder för pension – ska införas i socialförsäkringsbalken, förkortad SFB. Av bestämmelserna ska det framgå att vissa förmåner och beräkningar som anges i SFB knyts till en riktålder för pension som beräknas och som ska gälla för det sjätte året efter beräkningsåret. Vidare ska det framgå att riktåldern för pension beräknas på följande sätt. Till bastalet 65 ska det läggas 2/3 av differensen mellan den återstående medellivslängden för befolkningen i närmast före det år riktåldern värde för . Den framräknade riktåldern ska avrundas till närmaste helår. Riktåldern ska beräknas första gången och tillämpas första gången 2026, dvs det sjätte året efter beräkningsåret. Riktåldern ska sedan beräknas . När en gällande riktålder för pension ändras ska en åldersgräns som är knuten till den riktålder som gällde före ändringen fortsätta att gälla för en försäkrad som före ändringen har uppnått en sådan åldersgräns. En upplysning ska också göras om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela närmare föreskrifter om riktåldern för pension. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En övervägande majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inga invändningar mot det, exempelvis Inspektionen för Socialförsäkringen (ISF), , , och Kommuner och Landsting (SKL). ser positivt på att det införs en rörlig riktålder för pension som är kopplad till medellivslängdsutvecklingen. Myndigheten förordar dock en riktålderskonstruktion som fullt ut kompenserar för livslängdsutvecklingens effekt på pensionsnivåerna och anser därför att även livslängdsförändringar bör beaktas samt att beräkningen bör ske per födelseår. utvärdering (IFAU) tillstyrker införandet av det nya åldersbegreppet riktålder för pension. Däremot ifrågasätter IFAU den föreslagna konstruktionen och förordar i stället förslag. anser att den konstruktion som föreslås av riktåldern är mer hållbar jämfört med det förslag som har presenterats även om de anser att det finns risker med att införa ett automatiserat system för höjda åldersgränser. Förhandlings- och samverkansrådet PTK, akademikers centralorganisation () och () står bakom förslaget om en riktålder för pension men är också tveksamma till den automatiska reglering som förslaget innebär. Svensk försäkring är positiva till införandet av riktåldern men anser att den inte borde kunna ändras oftare än . Flera remissinstanser, bl.a. , och i (LO), påpekar att livslängdsutvecklingen är olika för olika grupper.