prop · H603115 · 2019-03-14 00:00:00 — inledde kommissionen ett s.k. artikel 7.1- förfarande, ett varningsförfarande, mot med motiveringen att det rådde en tydlig risk för brott mot rättsstatens principer efter de reformer av rättsväsendet som inletts. Rådet har fortsatt dialogen med och parallellt har ett antal överträdelseärenden mot landet hanterats. aktiverade artikel 7.1 mot med motiveringen att det fanns en klar risk för att landet åsidosatte unionens Ett flertal överträdelseärenden mot har också När flera stora skogsbränder rasade i och på andra platser i unionen , togs stöd emot från EU genom EU:s civila skyddsmekanism för att släcka bränderna. Franska, italienska och portugisiska vattenskopande plan deltog i brandbekämpningen i . Totalt tog emot stöd i form av ett 30-tal flygplan och helikoptrar, ett 80-tal markfordon och närmare 450 personer från EU. största samlade stödet med brandbekämpningsresurser som någonsin lämnats inom EU. EU har en central roll i de internationella klimatförhandlingarna. december hölls COP24 i i . att förhandlingarna skulle leda fram till ett ambitiöst och omfattande Efter drygt två veckors förhandlingar enades de nästan 200 länderna om ett gemensamt regelverk för hur man ska planera, kommunicera, genomföra, rapportera och följa upp sina presenterade kommissionen sin långsiktiga klimatstrategi. Strategin, som är i linje med mål att hålla den globala uppvärmningen under två grader, ska leda till att EU når nettonollutsläpp av växthusgaser till 2050. Utvecklingen i omvärlden har på flera håll fortsatt att vara oroande och krävt en aktiv gemensam utrikes- och säkerhetspolitik. sitt engagemang för och har förblivit den största givaren av humanitärt bistånd i konflikten. EU uppmärksammade situationen i och har understrukit att våldet mot rohingya-befolkningen måste EU framhöll betydelsen av att tydligt stå fast vid överenskommelsen om kärntekniska program , särskilt mot bakgrund av att drog sig ur avtalet. EU:s partnerskap med har fördjupats på flera områden och i september presenterade kommissionens ordförande en ny allians mellan EU och för hållbara investeringar och jobb. De ekonomiska sanktionerna mot förlängdes. fortsatt att inte leva upp till sina åtaganden i Minskavtalen på grund av aggressionen mot och den olagliga annekteringen av . har uttalat sig tydligt om brott mot internationell rätt och den ryska aggressionen mot ukrainska fartyg vid Skr. 2018/19:115 . fortsatte att utvecklas i en alltmer negativ riktning med bristande respekt för mänskliga rättigheter. Inga ytterligare förhandlingskapitel kunde öppnas och ännu en minskning av förmedlemskapsstöd gjordes. har arbetet med att genomföra EU:s globala strategi inom säkerhet och försvar fortsatt. Ytterligare 17 projekt lanserades inom ramen för EU:s försvarssamarbete Pesco, bl.a. ett projekt för EU:s test- och evalueringscenter som leds av och . Ett omfattande arbete har genomförts och viktiga beslut har fattats för att stärka den civila dimensionen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. EU:s arbete för att motverka desinformation och hybrida hot har intensifierats och presenterade kommissionen och EU:s utrikestjänst en åtgärdsplan mot desinformation. Migrationspolitiken låg fortsatt högt upp på EU:s dagordning. Reformer av det gemensamma asylsystemet har förhandlats och frågan om en rättvis fördelning av asylsökande har varit en central del av diskussionerna mellan medlemsstaterna. Flera viktiga steg har tagits inom gränssamarbetet och i samarbetet med tredjeland. Förhandlingarna om flera rättsakter inom asylsystemet har nått långt, men när det gäller den svåra frågan om omfördelningen av asylsökande har medlemsstaterna inte lyckats komma överens. fortsatte satsningarna på att stärka delaktighet, kunskap och engagemang i EU-relaterade frågor i . Tio EU-sakråd genomfördes där organisationer från det civila samhället deltog. Arbetet med de s.k. EU- handslagen fortsatte och totalt har 77 aktörer ingått EU-handslag. Kunskapssatsningar för bl.a. skolan har också genomförts. 1.1Information till och överläggning och samråd med Enligt riksdagsordningen ska regeringen redovisa sitt agerande i EU för och lämna en skrivelse om verksamheten i EU till . Regeringen ska informera om sin syn på de dokument som EU:s institutioner överlämnat till och som regeringen bedömer som betydelsefulla. överlämnades därför 148 faktapromemorior (110 ). Regeringen ska överlägga med utskotten i de frågor om EU-arbetet som utskotten bestämmer. Överläggningar om EU-frågor ägde rum (73 ). tog regeringen del av de 14 motiverade yttranden som antagit om att ett lagstiftningsförslag strider mot subsidiaritetsprincipen och de 3 utlåtanden om granskningar av EU- dokument som har behandlat. Likaså tog regeringen del av den parlamentariska betänkande ”EU-arbetet i ” (2017/18:URF1) och betänkande EU-arbetet i (2018/19:KU7). 2018/19:115 Enligt regeringsformen ska regeringen löpande samråda med organ som utses av om vad som sker inom ramen för EU-samarbetet. Denna samrådsskyldighet fullgörs enligt riksdagsordningen med . ägde samråd rum inför samtliga möten i rådet och i . En samlad redovisning av de fall där röstat nej eller avstått från att rösta i rådet finns i skrivelsens bilaga 3. Informellt möte med EU:s stats- och regeringschefer EU:s ledare träffades för ett informellt möte i för att diskutera institutionella frågor och sammansättning inför valen till . Vid mötet fördes även en debatt om EU:s nya fleråriga budgetram för perioden –2027. Ledarna diskuterade också det aktuella läget i förhandlingarna om utträde ur EU. Europeiska rådets möte den 22– Europeiska rådets vårmöte präglades på sedvanligt sätt av en diskussion om sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft. Tonvikten låg på fullföljandet av den inre marknaden och på handelsfrågor. Handelsfrågorna fick hög aktualitet med anledning av beslut att införa importtullar på stål och aluminium. Stats- och regeringscheferna lyfte även fram genomförandet av pelaren för sociala rättigheter och höll en förberedande diskussion om digitalisering inför det informella toppmötet i . fördömde nervgasattacken i , , liksom militära agerande i och . Mötet resulterade också i en uppmaning till kommissionen att senast lägga fram ett förslag till en strategi för långsiktiga minskningar av växthusgasutsläpp i enlighet med . Informellt möte med EU:s stats- och regeringschefer i EU:s ledare träffades under en informell middag i för att diskutera innovation och digitalisering. Ledarna lyfte fram innovation som en viktig drivkraft för EU:s konkurrenskraft tillsammans med behovet av att modernisera och anpassa lagstiftningen för den inre marknaden till den nya växande digitala ekonomin. Europeiska rådets möte den 28– Stats- och regeringscheferna ägnade en stor del av mötet åt förhandlingarna om en fungerande europeisk migrationspolitik. diskussionen om den interna situationen i EU uppmanades rådet att fortsätta sina ansträngningar för att finna en lösning på det gemensamma asylsystemet och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att motverka tog upp åtgärder för att motverka irreguljär migration och lanserade i det sammanhanget ett partnerskap och utökat samarbete med . EU:s säkerhet och försvar fick stort utrymme vid mötet, där man enades om vikten av att öka investeringar, stärka försvarsförmågan och beredskapen inom EU och bland dess medlemsstater men också noterade vikten av att stärka den civila komponenten i EU:s gemensamma försvars- och säkerhetspolitik. Ledarna konstaterade att framsteg nåtts om utträdesavtalet med och uppmanade rådet att påskynda arbetet med ramverket för EU:s framtida relation med . inkluderande format för att diskutera EMU-fördjupning med tonvikt på fullbordandet av bankunionen och utvecklingen av den europeiska Informellt möte med EU:s stats- och regeringschefer den Temat för det informella mötet var EU:s inre säkerhet där ledarna diskuterade förbättrat gränsskydd, skydd mot cyberhot och samarbete mot Ledarna återkom till läget i brexitförhandlingarna och tog även upp flyktingsituationen i . Vid oktobermötet diskuterade stats- och regeringscheferna irreguljär migration och skyddet av EU:s yttre gränser men enades också om att fördjupa samarbetet med transit- och ursprungsländer. tog upp EU:s inre säkerhet där tonvikten framför allt låg på cyber- och nätsäkerhet samt informationsutbyte mellan rättsvårdande myndigheter. Vid mötet diskuterades läget i brexitförhandlingarna där tonvikten låg på gränshanteringen på och EU:s framtida relation med . träffades för ett informellt möte i inkluderande format om Europeiska rådets möte (Artikel 50) ställde sig bakom avtalet om utträde och godkände den politiska förklaringen om den framtida förbindelsen mellan 2018/19:115 Europeiska rådets möte den 13– Stats- och regeringscheferna förde en diskussion om EU:s budgetram för perioden –2027, där respektive medlemsstats övergripande prioriteringar och frågan om när förhandlingarna ska nå ett avslut var på agendan. Stats- och regeringscheferna diskuterade även den inre marknaden och den digitala politikens framtida utveckling, vilka konstaterades utgöra viktiga komponenter i EU:s nästa strategiska agenda. tog upp genomförandet av de olika delarna av den övergripande strategin för migration och uppmanade i den diskussionen särskilt medlagstiftarna att slutföra förhandlingarna i de olika ärendena för den interna migrationspolitiken. upprepade sin kritik av olagliga annektering av och framförde sin oro för upptrappningen vid Kertjsundet och . I syfte att underlätta i brexitförhandlingarna antog ett politiskt uttalande med budskapet att EU:s uttalade ambition är att en framtida relation med ska göra reservlösningen, den s.k. backstopen för att undvika gränskontroller mellan och övriga , överflödig. sammanträdde i inkluderande format och kunde enas om ytterligare steg för bankunionen och reformer av , den europeiska stabilitetsmekanismen. DEL 2 FRÅGOR UNDER RÅDET FÖR har arbetet för att stärka delaktighet, kunskap och engagemang i EU-relaterade frågor i fortsatt. Arbetets utgångspunkt har varit betänkandet EU på hemmaplan (SOU 2016:10). Den långsiktiga målsättningen har varit att delaktigheten i beslut som fattas på EU-nivå ska vara lika god som på den kommunala, regionala och nationella nivån. Kunskapssatsningar om EU för centrala grupper, däribland förtroendevalda, offentligt anställda, yrkesverksamma journalister och lärare har genomförts. Som en del i att stärka samrådsformerna i EU-frågor har det hållits tio s.k. EU-sakråd, bl.a. om kommissionens förslag till flerårig budgetram –2027 och om EU:s framtida utveckling. EU-sakråd är en arbetsmetod som kompletterar övriga former för samråd med det civila samhället och sedvanliga remissförfaranden. Myndigheterna har en central roll i EU-arbetet och kan därför bidra till att stärka insynen och delaktigheten i frågor som hanteras på EU-nivå. Därför gavs Statskontoret i uppdrag att genomföra en fördjupad analys av myndigheternas arbete med delaktighet i EU. För att involvera fler samhällsaktörer i arbetet med att öka delaktigheten i EU, har relevanta aktörer fortsatt bjudits in att delta i arbetet genom s.k. EU-handslag. Totalt har 77 aktörer ingått EU-handslag sedan starten , däribland arbetsmarknadens parter, kommuner, regioner, ungdomsrörelser och universitet och högskolor. 4Storbritanniens utträde ur EU Förhandlingarna om det brittiska utträdet ur EU (brexit) fortsatte . I enlighet med artikel 50 i avser lämna EU . Som föreskrivs i artikel 50 i deltar inte i eller rådet när dessa hanterar frågor om brexit. Ett utkast till kompletterande förhandlingsdirektiv som kommissionen hade presenterat och som avsåg bl.a. en övergångsperiod, antogs av rådet för allmänna frågor (se faktapromemoria 2017/18:FPM46). presenterade kommissionen ett utkast till avtal om utträde. Mot bakgrund av det kunde EU:s och chefsförhandlare presentera en principöverenskommelse om tre fjärdedelar av utträdesavtalet som bl.a. innefattade medborgares rättigheter, den ekonomiska uppgörelsen och en 2018/19:115 antog ytterligare kompletterande riktlinjer. Dessa omfattade särskilt villkoren och ramarna för den framtida förbindelsen mellan och , vilka inte regleras i utträdeavtalet utan behandlas i parternas politiska förklaring om den framtida förbindelsen. antog slutsatser om läget i förhandlingen. diskuterades läget vid ett informellt möte i i . Vid Europeiska rådets möte konstaterades att förhandlingarna inte kunnat avslutas trots intensivt arbete och man uppmanade unionens förhandlare att fortsätta ansträngningarna för att få till stånd ett avtal. nådde EU:s och chefsförhandlare en överenskommelse om och en stomme till en politisk förklaring om den framtida förbindelsen mellan och . meddelade den brittiska regeringen att den ställt sig bakom utträdesavtalet. Vid ett extra toppmöte ställde sig bakom avtalet om utträde och godkände den slutliga politiska förklaringen om den framtida förbindelsen mellan och , som då också den brittiska regeringen ställt sig bakom. uppmanade kommissionen, och rådet att vidta de åtgärder som krävdes för att säkerställa att avtalet skulle kunna träda i kraft . I enlighet med det förbereddes under slutet av året beslutet att bemyndiga kommissionens och Europeiska rådets ordförande att på EU:s vägnar underteckna utträdesavtalet samt godkände ett utkast till beslut om att ingå avtalet och om att överlämna det till för godkännande. Parallellt med förhandlingsarbetet har förberedelser för brexit ägt rum inom EU och i medlemsstaterna. I enlighet med uppmaningar från har dessa förberedelser omfattat alla möjliga utfall av förhandlingarna, inklusive beredskapsplanering för ett avtalslöst utträde. Kommissionen har behandlat förberedelserna i tre meddelanden: , och (se faktapromemorior 2017/18:FPM162, 2018/19:FPM17 och 2018/19:FPM27). I bilaga 4 till skrivelsen finns en redogörelse för utträdesavtalet. 5Rättsstatens principer inom EU Syftet med rättsstatsarbetet inom EU är att främja och upprätthålla medlemsstaternas respekt för rättsstatens principer och unionens grundläggande värden. Utvecklingen i är mycket oroande och stöder kommissionens motiverade förslag om att rådet ska slå fast att det finns en klar risk att allvarligt åsidosätter unionens grundläggande värden (det s.k. varningsförfarandet enligt artikel 7.1 i EU- fördraget). Kommissionen hänvisar till den sammantagna effekten av de lagar som genomförts och som ökar det politiska inflytandet över rättsväsendet. har tre utfrågningar hållits med Skr. 2018/19:115 inom ramen för det pågående varningsförfarandet. röstade för ett motiverat förslag till rådet att aktivera artikel 7.1 mot . anser att det finns en klar risk att åsidosätter EU:s grundläggande värden. Bland annat har uttryckt oro vad gäller rättsväsendets oberoende, korruption, flyktingars grundläggande rättigheter, föreningsfrihet och yttrandefrihet. ser även med oro på utvecklingen i och anser att det är viktigt att den process som satts igång fortsätter. Parallellt med artikel 7-förfarandet pågår ett antal överträdelseförfaranden mot . har intervenerat till stöd för kommissionen i ett mål som rör nationella restriktioner mot att ideella föreningar tar emot utländskt kapital. Inom ramen för rådets arbete för att främja och upprätthålla rättsstaten inom unionen hölls under det österrikiska ordförandeskapet den fjärde årliga dialogen på temat ”förtroende för offentliga institutioner”. Dialogerna är viktiga i arbetet med att stärka den gemensamma förståelsen för efterlevnaden av rättsstatens principer och övriga grundläggande värden som EU-samarbetet vilar på. Samråd med har ägt rum kontinuerligt . 6Europa 2020-strategin och den europeiska terminen 2020 är EU:s gemensamma strategi för smart och hållbar tillväxt för alla. Den innehåller övergripande mål inom fem områden. Strategin följs upp bl.a. inom ramen för den europeiska terminen som är ramverket för ekonomisk-politisk samordning inom EU. 6.1Strategin för hållbar tillväxt och sysselsättning 2020-strategin är EU:s gemensamma strategi för att skapa långsiktigt hållbar tillväxt, hög sysselsättning och social sammanhållning i unionen. Strategin följs upp bl.a. inom ramen för den europeiska terminen. 6.2Europeiska terminen för stärkt ekonomisk samordning Den åttonde europeiska terminen inleddes med att kommissionen presenterade sin årliga tillväxtöversikt med förslag till prioriteringar för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i 2018/19:115 publicerade kommissionen landrapporter med fördjupade analyser över medlemsstaternas ekonomier. Landrapporterna är en del i uppföljningen inom ramen för den europeiska terminen och är en analytisk grund för de landsspecifika rekommendationerna. överlämnade sina nationella reform- respektive konvergensprogram till kommissionen. Efter att medlemsstaterna bidragit med sina nationella reformprogram och stabilitets- eller konvergensprogram analyserade kommissionen dessa med hänsyn till medlemsstaternas relativa utgångslägen och nationella förutsättningar. Kommissionen presenterade resultatet av sin analys i form av ett meddelande och förslag till landsspecifika rekommendationer till medlemsstaterna. Rekommendationerna identifierar de huvudsakliga utmaningar som kommissionen anser att medlemsstaterna borde prioritera de kommande 12–18 månaderna för att leva upp till målsättningarna i 2020- strategin och stabilitets- och tillväxtpakten. behandlades kommissionens förslag till landsspecifika rekommendationer i rådsstrukturen. Vid den 28–avslutade stats- och regeringscheferna den europeiska terminen genom att ställa sig bakom rådets förslag till rekommendationer. De antogs sedan formellt av rådet . Samråd med ägde rum ett flertal gånger inför rådets behandling av tillväxtöversikten och respektive juli inför antagandet av de landsspecifika rekommendationerna. Även samråd med arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer samt den lokala och regionala nivån ägde rum vid ett flertal tillfällen . 6.3Sveriges nationella reformprogram 2018 Inom den europeiska terminen ska medlemsstaterna utarbeta nationella reformprogram där de redogör för genomförandet av 2020-strategin i den nationella politiken. informerades om nationella reformprogram 2018 innan det formellt överlämnades till kommissionen. Inom ramen för den europeiska terminen antog rådet en landsspecifik rekommendation till med följande lydelse: Härigenom rekommenderas att 2018 och 2019 vidta följande åtgärder: –Ta itu med risker kopplade till hushållens höga skuldsättning genom att stegvis begränsa avdragsrätten för utgiftsräntor på bolån eller genom att höja fastighetsskatten. Stimulera bostadsbyggandet där bristen är som störst, främst genom att ta bort strukturella hinder för byggandet, och effektivisera bostadsmarknaden, bl.a. genom att göra Skr. 2018/19:115 hyressättningen flexiblare och se över kapitalvinstbeskattningen. Rekommendationerna är inte rättsligt bindande. 7EU:s fleråriga budgetram 2021–2027 Kommissionens förslag till förordning om EU:s fleråriga budgetram anger nivån för åtaganden och betalningar –2027 och innehåller, tillsammans med utkastet till interinstitutionellt avtal, bestämmelser för att det årliga budgetförfarandet ska fungera väl. Budgetramen –2027 ska rymma gemensamt fastställda prioriteringar för finansieringen av EU-samarbetet och att insatserna ska styras av principerna om europeiskt mervärde. Kommissionen presenterade sitt förslag till en ny flerårig budgetram för åren 2021–2027 (MFF) . Kommissionen anser att utgiftsnivån i relativa termer måste öka jämfört med innevarande period för att den politik som budgetramen rymmer på ett meningsfullt sätt ska kunna bidra till att målen inom de prioriterade områdena kan nås. Nya prioriteringar ska finansieras med ytterligare medel från medlemsstaterna. Budgetgapet som uppstår efter brexit ska delvis finansieras med ytterligare medel och delvis med besparingar. Den totala volymen på förslaget uppgår till av EU27:s samlade BNI. Kommissionen anför att de kritiskt undersökt var neddragningar kan göras, vilket resulterat i att jordbruks- och sammanhållningspolitiken föreslås minskas. Områden som föreslås få kraftigt utökade medel är prioriteringar som migration, säkerhet, forskning och innovation samt utbytesprogrammet Erasmus+. Förslaget innehåller sju utgiftsrubriker, rubrik 1: inre marknad, innovation, digitalt, rubrik 2: sammanhållning, värderingar, rubrik 3: naturresurser och miljö, rubrik 4: migration, gränsförvaltning, rubrik 5: säkerhet och försvar, rubrik 6: grannskapet och omvärlden, rubrik 7: europeisk förvaltning. Kommissionen presenterade även ett förslag till förordning om hur länken mellan EU-medel och respekt för rättsstatens principer kan stärkas, samt ett förslag till nytt system för EU:s egna medel. När det gäller inkomstsidan föreslår kommissionen följande: i) reviderat tak för egna medel från till av BNI, ii) en sänkt andel av intäkter från traditionella egna medel som medlemsstaterna får behålla för att täcka kostnader för uppbörd från till , iii) en förändrad och förenklad modell för beräkning av den inkomstkälla som grundas på mervärdesskattebasen, iv) införande av ett nytt eget medel i form av en andel av intäkterna från försäljningen av utsläppsrätter, v) införande av ett nytt eget medel i form av en avgift grundad på volymen icke-återvunnen plast i respektive medlemsstat, vi) införande av ett nytt eget medel baserat på den föreslagna gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen, vii) en modell för utfasning av rabatter 2018/19:115 –2025 (se faktapromemoria 2017/18:FPM92 samt 2017/18:FPM99). Sedan förslaget presenterades har tekniska genomgångar pågått i den särskilda rådsarbetsgruppen för MFF-förhandlingarna. Medlemsstaterna har framfört sin syn på de förslag till texter som föreslås ingå i ett förhandlingsdokument, den s.k. förhandlingsboxen. Förhandlingarna har huvudsakligen handlat om vad det första utkastet till förhandlingsdokumentet ska innehålla, men utan att precisera några siffror. Exempel på frågor som har varit uppe för diskussion i förhandlingarna och där det funnits tydliga skiljelinjer mellan medlemsstaterna rör bl.a. fördelningen av stöd mellan nya och traditionella prioriteringar, excellens inom forskningen respektive geografisk balans, konvergens inom jordbruket, allokeringsmodellen för strukturfonderna, eventuella förändringar i systemet för egna medel, frågan om rabatter, ambitionsnivån för migrations- och gränsförvaltningen, förslaget om hur länken mellan EU-medel och respekt för rättsstatens principer kan stärkas samt om administrationen ska minska till följd av brexit. Exempel på frågor som lyfts ur ett svenskt perspektiv är frågan om rättvis bördefördelning, förslaget om en moderniserad utgiftsstruktur samt förslaget om budgetrelaterad konditionalitet kopplat till rättsstatens principer och migration. Efter höstens förhandlingar har i den s.k. förhandlingsboxen fått ett relativt stort gehör för de alternativ som ur ett svenskt perspektiv är angelägna att ha med i den framtida förhandlingen, exempelvis budgetrelaterad konditionalitet kopplat till rättsstatens principer. Alla delar av förslaget har varit uppe för diskussion i rådet för allmänna frågor. På diskuterades den fleråriga budgetramen, med fokus på det framtida förhandlingsarbetet samt tidtabellen för förhandlingarna. tar det rumänska ordförandeskapet vid och förhandlingsarbetet för den fleråriga budgetramen 2021–2027 fortsätter. Samråd med ägde rum , oktober, . Därutöver anordnades ett informationstillfälle om förhandlingarna för ledamöter i . Utvidgningen är en av EU-samarbetets största framgångar och förblir ett av unionens mest kraftfulla verktyg för att främja stabilitet, välstånd och demokrati i närområdet. Kommissionen presenterade sin första omfattande strategi för västra sedan Thessalonikiagendan 2003. regionens europeiska framtid och utlovade ökat EU-engagemang. 2018/19:115 underströk även vikten av att länderna löser bilaterala konflikter med sina