prop · H603100 · 2019-04-10 00:00:00 — Utgiftskvoten minskade sedan något , men ökade åter snabbt till följd av 1990-talskrisen, då BNP föll kraftigt, och upp- gick 1993 som mest till av BNP. har utgiftskvoten sjunkit till strax av BNP 2016, framför allt till följd av minskande transfere- ringar, men också på grund av lägre ränte- kostnader. har BNP stigit trend- mässigt, som utgiftskvoten inte upp- visar någon motsvarande trend. Ett samband mellan tillväxt och utgiftskvoten är alltså svårt att belägga. Diagram 8.13 Offentliga utgifter –2018 Källor: och egna beräkningar. I tillhandahålls välfärdstjänster som vård, omsorg och utbildning i stor utsträckning via den offentliga sektorn till låga eller inga kostnader för brukaren. En högre efterfrågan på välfärdstjänster utgör en potentiell utmaning för framtidens finanspolitik. växer välståndet och resurserna, vilket innebär att möjligheten att möta denna utmaning förbättras. Diagram 8.14 visar att BNP per capita i fasta priser i referens- scenariot förväntas vara nästan dubbelt så hög 2060 som 2018, och mer än fyra gånger så hög 2100. Hushållens konsumtionsutgifter ökar något snabbare än BNP i beräkningen, medan den offentliga konsumtionen i fasta priser endast ökar i begränsad omfattning. Befolkningen kommer därmed att ha mer resurser att använda till konsumtion av varor och tjänster, inklusive välfärdstjänster. För att visa på konsekvenserna av förändringar i efterfrågan som kan ske på grund av ett ökat välstånd antas den genomsnittliga arbetstiden per sysselsatt minska jämfört med i referensscenariot. Detta överensstämmer ungefär med minskningen i medelarbetstiden –2009. Pensionsåldern antas vara densamma som i referensscenariot. Nedgången antas bero på en ökad efterfrågan på fritid, en kortare arbetsvecka, fler semesterdagar etc. i takt med att BNP och det materiella välståndet ökar. antas den offentliga konsumtionen volymmässigt växa snabbare än vad som är demografiskt motiverat. Detta innebär att det sker en standard- ökning i de välfärdstjänster som den offentliga sektorn erbjuder (som exempel skulle en mot- svarande standardökning i motsvara ungefär 11 000 fler lärare 2035 än vad som vore demografiskt motiverat). P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Diagram 8.14 BNP per person fördelat efter användning Tusental kronor, priser Källor: och egna beräkningar. kortare per person och och kortare 2060 jämfört med i referens- scenariot (motsvarande ca en och en halv heltids- vecka eller drygt en kvart per arbetsdag). Till följd av detta minskar även skatteinkoms- terna och möjligheterna att finansiera välfärden. Finansieringsproblemen förstärks ytterligare om standarden i de offentliga tjänsterna gradvis ökar. I scenariot antas att personaltätheten inom vård, skola och omsorg ökar så att antalet arbetade timmar i den offentliga sektorn sammantaget är högre 2060 än i referensscenariot. Det innebär att antalet arbetstimmar som är tillgängliga för produktion i näringslivet minskar i motsvarande utsträckning. Allt eftersom fritiden ökar, antalet arbetade timmar i hela ekonomin minskar och standarden i de skattefinansierade tjänsterna höjs, utsätts den offentliga sektorn för ett allt större förändringstryck för att finanspolitiken ska vara hållbar. I detta scenario försvagas det primära finan- siella sparandet betydligt jämfört med referensscenariot, vilket försämrar hållbarheten (se tabell 8.4). S1-indikatorn uppgår till -2,5, vilket är en försvagning av BNP jämfört med i referensscenariot, och S2-indika- torn uppgår till av BNP. Enligt S2- indikatorn är det därmed tydligt att denna utveckling är ohållbar på lång sikt. Det höga S2- värdet beror till ungefär en tredjedel på att arbetsutbudet minskar när fritiden ökar, och till två tredjedelar på att produktionen av skatte- finansierad välfärd ökar. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 8.5Beräkningarnas känslighet och jämförelse med föregående bedömning Nedan behandlas beräkningarnas känslighet för olika antaganden och en jämförelse görs med den hållbarhetsbedömning som gjordes ekonomiska vårproposition (prop. 2017/18:100). Finanspolitiken är hållbar i de flesta scenarier Hållbarhetsindikatorerna S1 och S2 visar att finanspolitiken är långsiktigt hållbar i ett scenario som bygger på ett oförändrat beteende. Detta resultat bör dock tolkas med försiktighet av flera skäl. De finanspolitiska utmaningar som be- handlas i detta avsnitt verkar på mycket lång sikt och beräkningarna sträcker sig därför långt in . Den långa beräkningshorisonten medför ett betydande inslag av osäkerhet. Till detta ska läggas att kalkylerna är starkt beroende av de antaganden som görs. Kalkylerna ska, som redan nämnts, inte uppfattas som prognoser för en sannolik utveckling, utan som effektanalyser där effekten av olika förändringar i beräknings- antagandena redovisas. -3,1 -1,5 Fler sysselsatta och ett längre arbetsliv -3,3 -3,9 -3,6 -2,3 Högre efterfrågan på fritid och välfärdstjänster -2,5 Anm.: Positiva värden anger att det offentliga sparandet måste förstärkas permanent för att finanspolitiken ska vara långsiktigt hållbar, och negativa värden att en permanent försvagning är möjlig. Källa: Egna beräkningar. I tabell 8.4 sammanfattas hur de alternativa antaganden som ligger till grund för beräk- ningarna påverkar S1 och S2. Allmänt kan sägas att finanspolitiken är hållbar i de flesta av beräkningarna. S1-indikatorn är negativ i alla redovisade scenarier, och S2 endast positiv i scenariot med högre efterfrågan på fritid och väl- färdstjänster. Under antagande om en minskande genomsnittlig arbetstid går en ökad standard i tjänsteproduktionen inte att finansiera med oförändrade skattesatser på lång sikt. Hållbarheten är något högre än i föregående bedömning I scenariot med oförändrat beteende uppgår S1 till -3,av BNP och S2 till -1,av BNP. ekonomiska vårproposition beräknades S1 till -3,av BNP och S2 till -0,av BNP i samma scenario. Lägre indikatorvärden betyder att finanspolitiken nu bedöms vara något mer hållbar än i den tidigare bedömningen. En anledning till att hållbarheten förstärkts är att den befolkningsprognos som SCB publicerade , och som används som underlag för hållbarhetsberäk- ningarna i denna proposition, är något mer gynnsam ur ett offentlig finansiellt perspektiv. Det bidrar till att den långsiktiga hållbarheten mätt med S2 förbättras av BNP jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition. Skälet till att S1-indikatorns värde minskat är att den konsoliderade bruttoskulden minskar som andel av BNP . ekonomiska vårproposition beräknades S1 som storleken på den permanenta budget- förändring 2019 som gjorde att bruttoskulden motsvarade av BNP 2032. I denna proposition visar S1 storleken på en budget- förändring 2020 som gör att bruttoskulden är av BNP 2033. Det förbättrade utgångsläget jämfört med gör att S1- värdet minskar med av BNP. Andras bedömningar av finanspolitikens hållbarhet och Europeiska kom- missionen har publicerat bedömningar av den svenska finanspolitikens långsiktiga hållbar- het (se Specialstudie 61, , respektive Fiscal Sustainability Report 2018, European Economy, January 2019). bedömer att dagens starka offentliga finanser ger ett utrymme att möta kommande demografiska utmaningar, även om marginalerna är små. Risken att de offentliga finanserna utvecklas på ett ohållbart sätt i närtid bedöms som begränsad. Kommissionen anser i sin analys att risken för en ohållbar utveckling är låg, både på kort, medellång – – och lång sikt. Sammanfattande hållbarhetsindikatorer redovisas i tabell 8.5. Tabell 8.5 Hållbarhetsindikatorer för -3,1 -1,5 Europeiska kommissionen () -4,6 Källor: , Europeiska kommissionen och egna beräkningar. Utgångsläget är av betydelse för slutsatserna Olika utgångslägen förklarar i stor utsträckning att regeringens, kommissionens och Konjunktur- institutets slutsatser om finanspolitikens hållbar- het skiljer sig åt. Kommissionen bedömer finans- politikens hållbarhet på medellång sikt, , och på mycket lång sikt med hjälp av S1- och S2-indikatorerna. Eftersom det bara är till 2033 betyder den initiala skuldnivån mycket för S1-indikatorns värde. Om den offentliga skulden ligger långt av BNP, vilket är fallet i , krävs stora förändringar av finanspolitiken för att skuldkvoten ska öka till denna nivå. Kommissionen räknar även på finanspolitikens effekter över en oändlig tidshorisont. I dessa beräkningar blir dagens skuldnivå mindre betydande för resultatet. I stället blir det finansiella sparandet i utgångsläget av större betydelse. Kommissionen delar upp sitt S2-värde i ett initialvillkor, dvs. den finansiella ställningen i utgångsläget, som bidrar med -0,7 procent- enheter av S2-värde på av BNP, och en del som avser den framtida utvecklingen, som bidrar med resterande . I den senare komponenten är det särskilt ökande kostnader för äldreomsorgen som bidrar till att öka S2-värdet. Enligt kommissionens bedömning i den senaste långsiktsberäkningen motsvarar det strukturella primära sparandet av BNP 2019, det år kostnadsberäkningarna börjar. , i regeringens medelfristiga prognos, bedömer kommissionen det strukturella primära sparandet till av BNP, vilket är högre än i regeringens bedömning. Utöver bilden av utgångsläget gör kom- missionen även en annan bedömning än regeringen när det gäller beräkningen av de fram- tida utgifterna för offentlig konsumtion. Kommissionen beräknar en kostnad per person som använder de skattefinansierande tjänsterna, och låter sedan denna öka i takt med BNP per P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Därefter skriver kommissionen fram de offentliga konsum- tionsutgifterna med befolkningsutvecklingen. Regeringen antar i stället att personaltätheten inom den offentligt finansierade produktionen är oförändrad. antar i likhet med regeringen, att behovet av antalet arbetstimmar i den offentliga sektorn är per individ som använder tjänsten. Till skillnad från regeringen antar att den summa som läggs på insatsvaror i produktionen (t.ex. hyror, datorer, medicinsk och annan utrustning m.m.) växer i samma takt som lönekostnaderna. Regeringen antar i stället att utgifterna för insatsvaror endast ökar i takt med antalet producerade tjänster och pris- utvecklingen på dessa insatsvaror. Denna skillnad i beräkningsantagandena gör att utgifterna för den offentliga konsumtionen som andel av BNP ökar relativt snabbt i bedömning och når en högre BNP-andel än . Denna utveckling skiljer sig signifikant från regeringens beräkning, där konsumtionen som andel av BNP minskar , och endast ökar med av BNP (se tabell 8.2). Det är även värt att notera att kommissionen använder en annan befolkningsprognos än regeringen. Kommissionen använder sig av Euro- stats befolkningsprognos som publicerades . Eftersom beräkningarna i stor utsträckning bygger på det demografiska under- laget är resultatet beroende av vilken befolknings- prognos som används. Resultaten skiljer sig åt även av andra anledningar, t.ex. på grund av olika antaganden om potentiell tillväxttakt, prisök- ningstakt, räntor, arbetsutbud och arbetslöshet. Finanspolitiken är mer hållbar än i många andra länder Enligt kommissionens hållbarhetbedömningar är finanspolitikens hållbarhet god i i inter- nationell jämförelse. är ett av sex med- lemsstater som bedöms ha en låg risk för en ohållbar utveckling på både kort, medellång och lång sikt. Av 27 redovisade medlemsstater i EU har tio medlemsstater positiva värden på S1- indikatorn, vilket indikerar ett konsoliderings- behov för att den konsoliderade bruttoskulden P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 ska understiga av BNP 2033. har det fjärde lägsta värdet efter , och , och har därmed en god marginal till stabilitets- och tillväxtpaktens skuld- restriktion. För framför allt , , , och krävs stora bud- getförstärkningar för att skuldrestriktionen ska . Tabell 8.6 Europeiska kommissionens hållbarhetsindikatorer för ett urval medlemsstater -5,1 -0,5 -0,1 -1,7 -4,6 -2,0 Källa: Europeiska kommissionen. Kommissionen bedömer vidare att 16 medlems- stater har en hög eller medelhög risk för en ohållbar utveckling på lång sikt. Denna bedömning gör kommissionen om S2-värdet är större än 2. Ohållbarhetsrisken uppkommer både på grund av en hög skuld , och på höga framtida utgifter för en åldrande befolkning. tillhör en grupp av länder som har ett lågt S2-värde, mindre än 2, vilket bidrar till att kommissionen bedömer att risken för en ohållbar utveckling på lång sikt är låg. –2035 karakteriseras av stigande demo- grafiskt motiverade utgiftsanspråk. De primära utgifterna i staten och kommunerna bedöms öka med av BNP dessa år på grund av en demografiskt betingad ökad efterfrågan på skattefinansierade välfärdstjänster. Pensionssy- stemet skapar i sig starka incitament att arbeta längre upp i åldrarna när medellivslängden ökar, eftersom pensionärernas inkomster minskar i förhållande till de sysselsattas om utträdesåldern från arbetsmarknaden inte senareläggs. Om yrkeslivet förlängs i takt med att den återstående medellivslängden vid ökar förbättras finans- politikens hållbarhet påtagligt. Att så många som möjligt har ett långt och produktivt arbetsliv är en förutsättning för att pensionärer och övriga medborgare ska ha en god ekonomisk standard och för att offentligt finan- sierade tjänster av god kvalitet ska kunna till- handahållas. Med en ökad medellivslängd finns möjligheten att både öka fritiden och tiden i arbete. I takt med att medellivslängden ökar är det därför viktigt med ett högt arbetskraftsdel- tagande och ett långt och hållbart arbetsliv, bland både kvinnor och män. 8.6Finanspolitiken bedöms sammantaget vara långsiktigt hållbar Finanspolitiken bedöms sammantaget vara lång- siktigt hållbar. I referensscenariot uppgår S1 till - av BNP och S2 till -1,av BNP. Det finansiella sparandet och den konsoli- derade skulden ligger inom ramarna för de upp- satta gränserna i stabilitets- och tillväxtpakten i de flesta av de redovisade scenarierna. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 9Ändrad fördelning av ändamål och verksamheter på utgiftsområden I detta avsnitt lämnar regeringen förslag om vilka ändamål och verksamheter som bör flyttas mellan utgiftsområden . De föreslagna ändringarna genomförs först efter ställningstagande vilket innebär att de inte ingår i de beräkningar för utgiftsområden som görs i denna proposition. Regeringens förslag: De ändamål och verksam- heter som avser migrationsverksamhet vid utlandsmyndigheterna och som finansieras från anslaget 4:1 m.m. under utgifts- område 1 flyttas till utgifts- område 8 Migration. Skälen för regeringens förslag: I syfte att skapa bättre förutsättningar för effektivisering av migrationsverksamheten anser regeringen att även bör ansvara för den del av migrationsverksamheten som bedrivs vid ut- landsmyndigheterna. Genom att ge Migrations- verket huvudansvaret för dessa frågor, tydliggörs myndighetens uppdrag som central förvaltnings- myndighet inom migrationsområdet. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som avser migrations- verksamheten vid utlandsmyndigheterna och som finansieras från anslaget 4:1 m.m.under utgiftsområde 1 flyttas till utgiftsområde 8 Migration. beräknas förslaget öka utgiftsramen för utgiftsområde 8 Migration med och minska utgiftsramen för utgiftsområde 1 med motsvarande belopp. Regeringens förslag: De ändamål och verksam- heter som avser verksamhet och som finansieras från anslaget 1:15 under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning flyttas till utgiftsområde 1 . Skälen för regeringens förslag: har beslutat om ändringar i riksdagsordningen som innebär att beredningen av års- redovisning och upphandlingen av den årliga revi- sionen av myndigheten ska höra till ansvarsområde. Lag- ändringen trädde i kraft (bet. 2018/19:KU14, rskr. 2018/19:127). Av betänkandet framgår bl.a. följande. Ansvaret för frågor om som myndighet ska samlas hos . Detta innebär bl.a. att anslaget på statens budget för Riksrevi- sionen ska flyttas från utgiftsområde 2 Samhälls- ekonomi och finansförvaltning till utgifts- område 1 fr.o.m. . Frågan om denna flytt behandlas i i samband med behandlingen av eko- nomiska vårproposition (bet. 2018/19:KU14). P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Mot denna bakgrund föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som avser Riks- revisionens verksamhet och som finansieras från anslaget 1:15 under utgifts- område 2 Samhällsekonomi och finansförvalt- ning flyttas till utgiftsområde 1 . beräknas förslaget öka utgiftsramen för utgiftsområde 1 med och minska utgiftsramen för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning med motsvarande belopp. Regeringens förslag: De ändamål och verksam- heter som avser etableringsuppdraget och som finansieras från anslaget 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare under utgifts- område 13 Jämställdhet och nyanlända invand- rares etablering flyttas till utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Skälen för regeringens förslag: I syfte att för- enkla och effektivisera regelverket för eta- bleringsuppdraget för vissa nyanlända invandrare har det gjorts mer likt regleringen på det arbets- marknadspolitiska området. Som ett led i detta har även utgifterna för program- kostnader inom etableringsuppdraget flyttats till anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Regeringen anser att ersättningen till de som deltar i etablerings- uppdraget för vissa nyanlända invandrare bör finansieras inom samma utgiftsområde. Mot denna bakgrund föreslår regeringen där- för att de ändamål och verksamheter som avser ersättning till deltagare i Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag och som finansieras från an- slaget 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering flyttas till utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Regeringen avser att återkomma till i budgetpropositionen med förslag till ändringar av utgiftsramar och anslag. Regeringens förslag: De ändamål och verk- samheter som avser folkbildning och som finans- ieras från anslagen 14:1 Bidrag till folkbildningen, 14:2 Bidrag till tolkutbildning, 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen och 14:4 Särskilt utbildningsstöd under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid flyttas till utgifts- område 16 Utbildning och universitetsforskning. Skälen för regeringens förslag: Folkbildningens verksamhet utgörs av utbild- nings-, bildnings- och kulturverksamhet vid folk- högskolor och studieförbund. Folkbildningen är en del av den offentligt finansierade vuxenutbild- ningen tillsammans med den kommunala vuxen- utbildningen och . Regeringen anser att samtliga anslag som avser den offentligt finansierade vuxenutbildningen bör vara samlade inom samma utgiftsområde. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som avser folk- bildning och som finansieras från anslagen 14:1 Bidrag till folkbildningen, 14:2 Bidrag till tolkutbildning, 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen och 14:4 Särskilt utbildningsstöd under utgiftsområde 17 Kultur, medier, tros- samfund och fritid flyttas till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. beräknas förslaget öka utgiftsramen för utgiftsområde 16 Utbildning och uni- versitetsforskning med 4 och minska utgiftsramen för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid med mot- svarande belopp. Förslaget kan behöva föranleda en översyn av ansvarsfördelningen mellan utskott. Tabellsamling den makroekonomiska utvecklingen och offentliga finanser P R O P . 2 0 18 / 1 9: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabellsamling den makroekonomiska utvecklingen och offentliga finanser Den makroekonomiska utvecklingen..................................................................... Offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld...................... P R O P . 2 0 18 / 1 9: 1 0 0 B i l a ga 1 Försörjningsbalans, fasta priser ............................................................... Försörjningsbalans, fasta priser, kalenderkorrigerad.............................. Försörjningsbalans, löpande priser .......................................................... Produktivitet och arbetsmarknad ............................................................ Potentiella variabler och resursutnyttjande........................................... Löner och priser...................................................................................... Utgiftstak och budgeteringsmarginal.................................................... Utgifter per utgiftsområde –2022.................................................. Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter 2007–2022................................................................................................ Den konsoliderade offentliga sektorns finanser ................................... P R O P . 2 0 18 / 1 9: 1 0 0 B i l a ga 1 I denna bilaga specificeras prognoserna för den makroekonomiska utvecklingen och den offent- liga sektorns finanser. Dessa prognoser beskrivs i avsnitt 3, 6 och 7. Prognoserna baseras på gällande regler samt regeringens föreslagna ändringar i propositionen Vårändringsbudget (2018/19:99). 1 Den makroekonomiska utvecklingen Tabell 1 Internationella variabler Procentuell förändring, fasta priser, om inte annat anges. Utfall 2013–2018, prognos 2019–2022 -0,2 -0,8 -0,6 -1,7 -0,1 -1,7 BNP, , fastland -3,5 -3,3 -2,5 -0,2 BNP i världen, PPP-vägd1 BNP i världen, KIX-vägd2 1BNP sammanviktad med köpkraftsjusterade BNP -vikter enligt . 2BNP sammanviktad med KIX-vikter, ett mått på respektive lands betydelse för svensk utrikeshandel. De senast beräknade vikterna används och dä refter skrivs de fram med trenden från de föregående fem åren. 3Den sammanvägda importen i de länder som exporterar till. Respektive lands vikt utgörs av dess andel i svensk varuexport. 4Harmoniserat konsumentprisindex (HIKP), årsgenomsnitt. 5Konsumentprisindex (KPI), årsgenomsnitt. 6 Årsgenomsnitt, procent. Avser refiräntan för euroområdet och Fed eral funds-räntan för . 7Brent, USD per fat. Källor: Macrobond och egna beräkningar. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabell 2 Finansiella marknader Procentuell förändring, årsgenomsnitt, om inte annat anges. Utfall 2013–2018, prognos 2019–2022 -0,3 -0,5 -0,5 -0,5 -0,3 -0,2 -0,1 Växelkurs, kronindex KIX1 Växelkurs SEK per EUR Växelkurs SEK per USD Källor: Macrobond och egna beräkningar. Tabell 3 Försörjningsbalans, fasta priser Procentuell förändring, fasta priser, om inte annat anges. Utfall 2013–2018, prognos 2019–2022 -0,3 -0,8 -1,6 -0,5 -1,4 -0,3 -0,6 -0,7 -6,6 -3,1 -1,1 -1,1 -0,3 -1,2 -2,6 -2,7 -3,2 -1,6 -0,8 -0,1 -0,8 -0,1 -0,3 -0,2 -0,4 -0,5 Anm.: Med begreppet kommunsektor avses det som i nationalräkenskaperna (NR) benämns kommunala myndigheter. Kommunsektorn innefattar både kommuner och landsting. 1Löpande priser, miljarder kronor. 2Bidrag till BNP-tillväxten, förändring i procent av BNP föregående år. 3I summering av BNP utgör importen en avdragspost. 4Export minus import, uttryckt som bidrag till BNP -tillväxt (procentenheter). 5BNP per person i totala befolkningen, . Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 1 0 0 B i l a ga 1 Tabell 4 Försörjningsbalans, fasta priser, kalenderkorrigerad Procentuell förändring, fasta priser, om inte annat anges. Utfall 2013–2018, prognos 2019–2022 -0,4 -0,5 -0,8 -1,3 -0,7 -0,2 -1,4 -0,3 -0,6 -0,5 -0,7 -6,7 -3,1 -1,1 -1,1 -0,2 -1,2 -2,6 -2,7 -3,2 -1,6 -0,8 -0,1 -0,8 -0,1 -0,3 -0,2 -0,4 -0,4 Anm.: Med begreppet kommunsektor avses det som i NR benämns kommunala myndigheter. Kommunsektorn innefattar både kommuner och landsting. 1Löpande priser, miljarder kronor. Beloppen är inte kalenderkorrigerade. 2Bidrag till BNP-tillväxten, förändring i procent av BNP föregående år. 3I summering av BNP utgör importen en avdragspost. 4Export minus import, uttryckt som bidrag till BNP -tillväxt (procentenheter). Källor: och egna beräkningar. Tabell 5 Försörjningsbalans, löpande priser