prop · H60397 · 2019-04-10 00:00:00 — har också undersökt ett urval av regeringens skrivelser till som bedömts vara relevanta för integrationspolitiken. Dessa har valts utifrån kriterierna att de ska vara avsiktsförklaringar (till exempel samlade strategier eller planer) för den förda politiken inom integration eller arbetsmarknad. Skrivelser där regeringen redogjort för resultaten av dessa strategier eller planer har också omfattats av granskningen, men redovisas endast i de fall då dessa har skilt sig avsevärt från de förstnämnda. Eftersom arbetsmarknadspolitiken är central för integrationen har vi även undersökt om och i vilken utsträckning regeringens styrning av Arbetsförmedlingen har inkluderat både ett integrationsperspektiv och ett jämställdhetsperspektiv. Myndigheten har även ett särskilt ansvar för ”att nyanlända invandrare erbjuds insatser som främjar en snabb och effektiv etablering på arbetsmarknaden”184, vilket gör det relevant att undersöka i vilken utsträckning jämställdhet genomsyrat myndighetens styrning av detta.185 Denna del av dokumentstudien har avgränsats till: •Regleringsbrev för budgetåren 2009–2018 Dessa dokument har valts då de bedöms utgöra centrala rättsliga dokument för regeringens styrning av Arbetsförmedlingen. Särskilda regeringsuppdrag har tagits fram med hjälp av en företrädare för Arbetsförmedlingen. Resterande dokument har samlats in via Arbetsförmedlingens och webbplatser samt dokumentarkiv. Sammantaget har dokumenten granskats i sin helhet med undantag för regleringsbreven där ingen kostnadsanalys gjorts av storleken på tilldelade anslag. Granskningen har inte omfattat den styrning som skett via myndighetsdialog eller Arbetsförmedlingens interna styrdokument, återrapporteringar eller dylikt. Granskningen har heller inte omfattat utfallet av styrningen eller Arbetsförmedlingens utförande. Av resursskäl har detta inte ingått i denna granskning. 1846 § Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 185Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har granskat om valda dokument genomsyrats av både ett integrationsperspektiv och ett jämställdhetsperspektiv. Vi har bedömt om individbaserade uppgifter varit könsuppdelade och uppdelade på inrikes och utrikes födda där så behövts. I övriga texter har vi undersökt om kön, könsskillnader eller uttryck med jämställdhet funnits med eller inte. Fokus har varit relativt kvantitativt, dvs. om det finns eller inte finns skrivningar med könsperspektiv. Kvaliteten i de texter där kön, könsskillnader eller övrig jämställdhet funnits med bedöms i mindre utsträckning. Som nämndes ovan har de valda texterna rört olika områden med relevans för utrikes föddas integration. I de texter som berör etablering och integration för utrikes födda har undersökt om regeringen anlagt ett jämställdhetsperspektiv, dvs. presenterat individbaserade uppgifter könsuppdelat samt analyserat eventuella könsskillnader och om ambitioner och initiativ motiverats eller kommenterats utifrån kön. I finansplaner, vårpropositioner samt urvalets olika texter om arbetsmarknad, tillväxt och sysselsättning har vi studerat motsvarande delar, men om både ett jämställdhetsperspektiv och ett integrationsperspektiv funnits med. Utgångspunkten för samtliga dokument och texter har varit centrala delar i jämställdhetsintegrering. menar att om regeringen har jämställdhetsintegrerat integrationspolitiken är det rimligt att förvänta sig att det framgår i regeringens redogörelser för integrationspolitiken i dessa dokument. Mer precist har vi granskat om: •relevanta resultatredovisningar har varit uppdelade på kön, samt på inrikes födda och utrikes födda där så behövts •den analys som regeringen gjort i form av förklaringar och identifierade behov har tagit hänsyn till kön (samt inrikes och utrikes födda) •regeringens framåtsyftande ambitioner och initiativ till följd av identifierade utmaningar/behov har haft något jämställdhetsperspektiv. För att orientera oss i materialet och för att studera regeringens prioritering av integrationsfrågor har undersökningen inletts med en ordsökning av relevanta ord. Detta har fungerat som en första orientering till varje dokument. De valda sökorden har varierat något beroende på analysenhet men har framför allt omfattat: ”utrikes född*”, ”integration”, ”nyanländ*”, ”jämställ*”, ”kvinn*”. Ordsökningen har använts för att identifiera relevanta avsnitt att granska närmare men den har även gett en bild av hur ofta eller sällan integrations- eller jämställdhetsperspektivet förekommit i de valda texterna. Till exempel framgick det i skrivelsen om Jämställdhetspolitikens inriktning 2012–2014 (Skr. 2011/12:3) att ”utrikes född” endast förekom en gång. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T S I N T E G R E R I N G A V I N T E G R A T I O N S P O L I T I K E N analys strukturerades utifrån ett antal frågor. Fråga 1a: Har relevanta individbaserade uppgifter uppdeladats på kön (samt på inrikes och utrikes födda)? Med relevanta uppgifter har vi avsett uppgifter som regeringen lämnat i tabeller, diagram, figurer och löptext för individbaserade uppgifter i form av antal/andel, t ex ”i arbetskraften”, ”sysselsatta”, ”deltagare i sfi”, etcetera. Frågan har tillsammans med ordsökningen gett en bild av hur väl granskningens två tvärpolitiska frågor – jämställdhet respektive integration – genomsyrat relevanta områden. Fråga 1b: Om ja på fråga 1a, har regeringen i texten haft något slags skrivningar utöver de rent statistiska uppgifterna med utgångspunkt från, men utöver, de statistiska uppgifterna? har valt att göra en generös tolkning här; framför allt har vi undersökt om regeringen kommenterat könsskillnader i den beskrivande texten men också om det finns andra beskrivningar som omfattar kön/jämställdhet. Fråga 2a: Har regeringen (explicit eller implicit) angett några orsaker till könsskillnader? I analyserande avsnitt, har vi undersökt om regeringen, utöver att beskriva eventuella könsskillnader också förklarar väsentliga könsskillnader. Fråga 2b: Om ja, vilka? För att kunna formulera effektiva åtgärder behöver regeringen ha en uppfattning om orsakerna till problemens könsdimension. I frågan om utrikes födda kvinnor med svag arbetsmarknadsförankring kan orsakerna vara flera. Vissa kan också vara känsliga, till exempel frågor om diskriminering och traditionella könsnormer. Det kan också röra sig om svaga incitament, eller institutionella hinder. Fråga 3a: Har regeringen angett några framåtsyftande ambitioner och initiativ till följd av det beskrivna? Denna fråga har analyserats i relation till föregående fråga och ger dels en bild av vilka lösningar som regeringen har tänkt sig, dels om dessa visar någon koppling till eventuella orsaker till könsskillnader. Fråga 3b: Om ja, vilket slags initiativ/målgrupp? Denna fråga har syftat till att belysa för vilka slags initiativ och för vilka grupper som åtgärder föreslagits. Med utgångspunkt från analysschemat har materialet kodats och analyserats. Granskningens resultat har sammanställts i tabeller som återfinns i underlag c. 64 R I K S R E V I S I O N E N JÄMSTÄLLDHETSINTEGRERING AV INTEGRATIONSPOLITIKEN – ETT OUTNYTTJAT VERKTYG Målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla, oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Enligt de jämställdhetspolitiska målen ska kvinnor och män ha samma möjligheter och villkor i fråga om betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. 1994 beslutade att jämställdhetsintegrering är den huvudsakliga strategin för att nå de jämställdhetspolitiska målen, och så har det varit . Det innebär bland annat att ett jämställdhetsperspektiv finns med i alla led i beslutsfattandet. Trots detta är utrikes födda kvinnors arbetskraftsdeltagande väsentligt lägre än både inrikes födda kvinnors samt utrikes och inrikes födda mäns. har därför granskat om regeringens integrationspolitik, såsom den uttrycks i centrala rättsliga dokument, har jämställdhetsintegrerats och därmed lämnat förutsättningar för likvärdigt och effektivt stöd. Granskningen visar att integration varit ett högt prioriterat område och att kunskap om stora könsskillnader funnits . bedömning är att de granskade dokumenten inte i tillräcklig utsträckning jämställdhetsintegrerats. Det har skett en positiv utveckling , men det behövs mer analys av könsskillnadernas orsaker för att kunna utveckla politiken. Även arbetsmarknadspolitiken behöver redovisas och analyseras så att det är möjligt att följa hur politiken faller ut för utrikes födda kvinnor och män även när de inte längre definieras som nyanlända. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , M , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse om jämställdhetsintegrering av integrationspolitiken