prop · H60397 · 2019-04-10 00:00:00 — I den ekonomiska vårpropositionen redovisar regeringen sin bedömning av nästkommande budgetårs utgiftsutrymme och anger bland annat riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. I budgetpropositionens finansplan beskriver regeringen den föreslagna finanspolitiken, lämnar en bedömning av ekonomins utveckling, redovisar resultat som uppnåtts samt förslag för hur 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N statens utgifter ska fördelas mellan olika verksamheter.62 I tabell 4 presenteras en sammanställning av granskningens resultat för finansplaner och riktlinjeavsnitt. Den bygger på mer detaljerade resultatsammanställningar, tabellerna 1 och 3, i underlag c. Tabell 4 Granskningsresultat för finansplaner och riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, budgetåren 2009–2018 Riktlinjer i Vårproposition* Finns något köns- eller Finns något köns- eller Ja (2) Ja (2) Ja (2) Ja (2) Ja (3) Ja (2) Ja (flera) Källa: sammanställning; tabellen bygger på tabellerna 1 och 3 i underlag c. *För varje budgetår i tabellen avses vårpropositionen före (uppgifter för är hämtade ur Vårpropositionen 2008) **Regeringen skriver att den avser återkomma med förslag. Not: Om fler än en förekomst uppges antalet inom parentes. 4.1.1Integrationsfrågor är prioriterade men sällan finns ett könsperspektiv Att döma av regeringens finansplaner och riktlinjer för den ekonomiska politiken har integration varit ett högt prioriterat område . Regeringens politik, såsom den uttrycks i texterna, har fokus på nyanlända flyktingar och flyktinganhöriga kvinnors och mäns förankring på arbetsmarknaden. Övriga utrikes födda kvinnor och män omnämns i betydligt mindre utsträckning. I stort sett understryker regeringen både i finansplaner och riktlinjekapitel vikten av effektiv etablering för nyanlända, 62Regeringen, , hämtad . R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T S I N T E G R E R I N G A V I N T E G R A T I O N S P O L I T I K E N identifierar utmaningar samt utvecklar politiken för detta. Både i vårpropositionernas riktlinjer och i budgetpropositionernas finansplaner tas integration upp sammanhållet, ofta i de sammanhang där regeringen beskriver sin sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitik. I finansplanerna , 2016, 2017 och 2018 har regeringen prioriterat integrations- och etableringsfrågan genom att den fått ett eget huvudavsnitt. granskning visar dock att framställningarna om integrationsfrågorna i regeringens finansplaner med få undantag saknar könsuppdelade individuppgifter eller någon jämställdhetsanalys. Ett undantag är emellertid regeringens förslag till förändringar i föräldraförsäkringen i samband med utredningens om nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmarknaden (dir. 2011:88) betänkande.63 Förslaget syftar till att ”motverka försenad etablering på arbetsmarknaden för nyanlända utrikes födda kvinnor”.64 kan också konstatera att det skett en positiv utveckling från vad gäller jämställdhetsperspektivet i de delar som rör integrationsfrågor. I riktlinjeavsnittet (dvs. för ) nämner regeringen att etableringstiden för nyanlända kvinnor är ”alltför lång” samt motiverar vårdnadsbidragets avskaffande delvis utifrån att utrikes födda kvinnor är överrepresenterade där. Könsperspektivet på integrationen utvecklas därefter. I finansplanen anför regeringen i huvudavsnittet Fler ska komma i arbete att ”ett särskilt fokus bör riktas på kvinnor födda utanför eftersom arbetskraftsdeltagandet i denna grupp är alltför lågt”.65 I ett underavsnitt om särskilda insatser för att nyanlända ska komma i arbete beskriver, analyserar och föreslår regeringen ett antal olika nya initiativ för nyanlända kvinnor, men också några för alla utrikes födda kvinnor oavsett vistelsetid.66 Även i vårpropositionens riktlinjeavsnitt (dvs. för ) finns ett liknande avsnitt.67 4.1.2Tydligt skifte i rätt riktning för jämställdhetsintegrering framhåller regeringen jämställdhet som högt prioriterat för politiken. I finansplanen finns huvudavsnittet Reformer för jämställdhet, där regeringen lämnar förslag på sju insatser för ökad jämställdhet (men inget av dessa rör integrationsområdet). I finansplanens övriga avsnitt är dock jämställdhet inte integrerat. Efterföljande år finns däremot en mer omfattande beskrivning, analys och sammanställning av jämställdheten liksom en utförlig presentation och 2011/12:100, s. 50 och prop. 2012/13:1, s. 34 samt 42. 2012/13:1, s. 6. 2017/18:1, s. 14. 66Ibid, s. 16. 2016/17:100, s.35–36. 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N motivering av jämställdhetsbudgetering.68 Även om jämställdhet sägs vara prioriterat så nämns det inte i de flesta huvudavsnitten där så kunde vara relevant (framför allt avsnitten Fler jobb, Investeringar i skolan, Bättre mottagande och snabbare etablering eller i världen). I finansplanen anger regeringen att den i arbetet med propositionen ställt ”större krav än tidigare på att effekter på jämställdheten synliggörs”.69 kan dock konstatera att den ökade ambitionen om jämställdhetsintegrering inte lämnat några större avtryck i de övriga huvudavsnitten utom när det gäller utrikesfrågorna.70 Slutligen finns i finansplanen en fortsatt ambition och prioritering av jämställdhetsintegrering71 och där har avsnitten om arbetsmarknad (där förslagen för utrikes födda kvinnor som nämndes ovan framförs) respektive skolområdet jämställdhetsintegrerats på ett mer genomarbetat sätt, det vill säga beskriver, analyserar och lämnar förslag i förhållande till könsskillnader. Se underlag c, tabell 2 och 4, för en detaljerad sammanställning av granskningens resultat för jämställdhet och jämställdhetsintegrering. •Regeringen prioriterar integrationen och dess utmaningar högt i finansplaner och riktlinjer, men endast finns ett tydligt jämställdhetsperspektiv i avsnitten om integration. •Jämställdhet och jämställdhetsintegrering är begrepp som förekommer fram till och med finansplanen . Därefter blir jämställdhet och jämställdhetsintegrering en tydlig politisk prioritering i regeringens finansplaner och riktlinjer för den ekonomiska politiken. Det har först lämnat något mer systematiskt avtryck i de övriga huvudavsnitten i finansplanerna och riktlinjerna. 4.2Integrationsavsnitt inom utgiftsområde 13 i budgetpropositionen Dispositionen av integrationsavsnittet inom utgiftsområden 13 följer en relativt fast struktur över åren med underavsnitt med de fasta rubrikerna Resultatredovisning, Analys och slutsatser samt Politikens inriktning.72 Avsnittet Resultatredovisning består av två olika sorters redovisningar, dels en beskrivning av några centrala indikatorer för integration och dels beskrivningar av den specifika 2015/16:1, s. 38–41. 2016/17:1, s. 27. 70Ibid, s. 29–30. 2017/18:1, s.11. 72De texter som inte granskas är korta avsnitt om områdets omfattning, mål och utgiftsutveckling samt regeringens budgetförslag. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T S I N T E G R E R I N G A V I N T E G R A T I O N S P O L I T I K E N integrationspolitiken som faller inom utgiftsområdet. I avsnitten Analys och slutsatser utgår regeringen från beskrivningarna och drar slutsatser om orsaker och identifierar utmaningar (även uttryckt i texterna som ”problem” eller ”behov”) kopplat till integrationen. Slutligen redovisar regeringen inriktningar (”ambitioner”, ”prioriteringar”) samt olika former av nya initiativ i avsnittet Politikens inriktning.73 I tabell 5 finns en översiktlig sammanställning av granskningens resultat. Den bygger på en mer detaljerad sammanställning som återfinns i tabell 5 i underlag c. Tabell 5 Granskningsresultat för avsnitten Integration, budgetåren 2009–2015, och Nyanländas etablering, 2016–2018 (låg, medel, hög) termer av kön? Ja (2) Ja (2) Ja (>3) Ja (2) Ja (3) Ja (>3) Ja (2) Ja (3) Ja*** Ja (>3) Ja (2) Ja (3) Ja (>3) Ja (2) Ja (>3) Ja (2) Ja (3) Ja (>3) Källa: sammanställning; tabellen bygger på tabell 5 i underlag c. *En enda insats (sfi). **Införandet av etableringsreformen. ***Samtal med företrädare för kvinno- och mansdominerade branscher om att utveckla Snabbspår. Not: Andelen könsuppdelade uppgifter är uppskattning. Antal förekomster inom parentes (om fler än en). 4.2.1 Resultatredovisning – integration och integrationspolitiken Regeringen lämnar tämligen omfattande resultatredovisning i integrationsavsnitten – mellan 10 och 20 sidor – . har undersökt i vilken utsträckning de omfattar könsuppdelad statistik och om övriga beskrivningar har något könsperspektiv. Särskilt de två senare avsnitten kan ha ganska oklar avgränsning innehållsligt. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Regeringens resultatredovisning för det allmänna integrationsläget är könsuppdelat Regeringen har lämnat en redogörelse för centrala indikatorer av betydelse för integrationen. Återkommande redovisas utvecklingen av arbetskraftsdeltagande, sysselsättning, arbetslöshet och utbildning74 för inrikes jämfört med utrikes födda. Dessa uppgifter är i stort sett alltid redovisade uppdelade på kvinnor och män med undantag för några indikatorer på utbildningsområdet.75 Regeringens resultatredovisning av specifika insatser har i mindre utsträckning varit könsuppdelad men har utvecklats över tid När regeringen istället har redovisat resultatet av sina specifika insatser inom integrationspolitiken har könsuppdelning i högre utsträckning saknats. Redovisningen utvecklas dock mot att bli allt mer könsuppdelad. Ett exempel är regeringens beskrivningar av deltagandet i insatsen Etableringslots, som var en viktig och kostsam insats inom etableringsuppdraget.76 Deltagandet i denna insats redovisade regeringen utan könsuppdelning i integrationsavsnitten respektive 2014.77 I integrationsavsnittet konstaterade regeringen däremot att ”färre kvinnor än män har stöd av en lots, respektive ”.78 Ännu ett exempel på utvecklingen är där regeringen i integrationsavsnittet beskriver en uppföljning av nyanländas status (i arbete, i studier, i arbetsmarknadspolitiska program, öppet arbetslösa samt övriga) efter avslutad etableringsplan som inte är könsindelad utan uttrycktes i termer av antal och personer.79 Året därefter redovisar regeringen dock att ”en större andel av de som lämnat etableringsuppdraget gick till arbete, ökningen består av eftergymnasialt utbildade män”.80 Och året därefter beskriver regeringen att ”en större andel av de som lämnat etableringsuppdraget gick till arbete 2015, hela ökningen skedde bland männen”.81 granskning visar att de beskrivande delarna i integrationsavsnittet inom utgiftsområde 13 i stort sett var helt könsuppdelade. 74Vissa år redovisas även indikatorer på hälsoområdet. 75Exempel på indikatorer som inte könsuppdelats är resultat i grund- och gymnasieskolan (prop. 2008/2009:1 UO 13, s. 15–16) och andelen högutbildade utrikes födda som har ett kvalificerat arbete (prop. 2009/2010:1 UO 13, s. 21). 76Se exempelvis prop. 2009/10:1 UO 13, Kompletterande aktörer s. 18 och RiR 2014:14. 2012/13:1 UO 13, s. 20 (avser ) och prop. 2013/14:1 UO 13, s. 21 (avser ). 2014/15:1 UO 13, s. 24 (mättillfälle framgår inte). 2014/15:1 UO 13, s. 26. 2015/16:1 UO 13, s. 31. 2016/17:1 UO 13, s. 33. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T S I N T E G R E R I N G A V I N T E G R A T I O N S P O L I T I K E N 4.2.2 Analyserande texter – förklaringar och utmaningar Regeringens analyserande texter om integration är relativt korta, typiskt omkring tre sidor, och presenteras under rubriken och slutsatser.82 har undersökt om regeringens analys tar upp några förklaringar till de större könsskillnader som konstaterats i resultatredovisningen samt om regeringen identifierar några utmaningar där kön också beaktas. Få förklaringar till könsskillnader… tar regeringen upp en rad olika orsaker till svag arbetsmarknadsförankring för utrikes födda. Exempel på orsaker som regeringen beskriver är brister i mottagningssystemet, svaga ekonomiska incitament, kvaliteten i skolan, kvaliteten på svenskundervisning för invandrare83, extra känslighet för lågkonjunktur, arbetsgivarens svårighet att bedöma utrikes föddas utbildning och kompetens84, tid för att lära ett nytt språk, utbildning och tidigare erfarenheter inte relevanta på den svenska arbetsmarknaden, saknar sådana nätverk som ofta leder till anställning, diskriminering och brist på validering85. I de sammanhang där dessa förklaringar anförs skriver regeringen dock inget om hur könsskillnader i arbetsmarknadsutfall hänger samman med dessa förklaringsfaktorer. …men att kvinnor tar ett större omsorgsansvar framförs ibland indirekt som en förklaring I ett avsnitt där regeringen analyserar genomförandet av etableringsreformen anför regeringen att tillgången till förskoleplatser är ett problem som ”kan fördröja etableringsinsatserna avsevärt. drabbar denna fördröjning kvinnan i familjen vilket inte är acceptabelt ur jämställdhetssynpunkt”.86 På liknande sätt skriver regeringen i analysen att ”föräldraförsäkringens utformning försenar kvinnors etablering”.87 …men anger regeringen även könsnormer och stereotyper som förklaringar En förklaring som regeringen uttrycker mer explicit än omsorgsansvaret finns i regeringens analys där de anför att köns- och familjenormer är en av flera förklaringar till att färre kvinnor gått till arbete efter avslutad etableringsplan.88 För 82I UO 13-bilagorna –2014 under avsnittet Resultatredovisning samt 2015–2018 som egna avsnitt. 2008/09:1 UO 13, s. 20. 2009/10:1 UO 13, s. 24. 2014/15:1 UO 13, s 32. 2011/12:1 UO 13, s. 26. 2012/13:1 UO 13, s. 30. 2017/18:1 UO 13, s. 30. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N första gången har regeringen också sökt förklaringar i den egna politiken och beskriver att ”Arbetsförmedlingen har identifierat att könsstereotypa föreställningar hos arbetsförmedlare kan leda till att kvinnor ges sämre möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden”.89 Regeringen skriver också att ”brist på utbud av arbetsmarknadsinsatser som motsvarar kvinnors erfarenheter och kompetenser har lett till att kvinnor fått sämre stöd i etableringen än männens”.90 Få utmaningar inkluderar analys utifrån kön… har regeringen identifierat att integrationen av de nyanlända och utrikes födda innebär stora möjligheter för men också stora utmaningar. I regeringens analys i integrationsavsnittet identifieras till exempel en rad utmaningar och behov för integrationspolitiken; inom mottagande, bosättning och i att möta det växande antalet deltagare i etableringen.91 Att sådana övergripande utmaningar saknar analys utifrån kön kan vara naturligt. I flera fall har regeringen i sin analys tagit upp utmaningar med utrikes födda kvinnors integration. Exempelvis skriver regeringen i integrationsavsnittet att ”En stor utmaning ligger i att öka utrikes födda kvinnors sysselsättning. Olika insatser i syfte att stärka arbetslinjen pågår och ytterligare insatser kan komma att övervägas”. Men regeringen identifierar också mer specifika utmaningar såsom till exempel att insatser inom etableringsuppdraget behöver målgruppsanpassas93 eller att andelen nyanlända i vuxenutbildning är för låg94. menar att det i dessa sammanhang skulle vara relevant att tydligare koppla utmaningar av det slaget till eventuella skillnader mellan kvinnor och män. I många fall skulle förmodligen könsskillnader framträda och utmaningen därmed vara olika stor bland kvinnor och män. …men identifieras mer systematiskt är dock integrationens utmaningar oftare identifierade eller beskrivna utifrån kön och könsskillnader. Exempelvis konstaterade regeringen i avsnittet att ”sysselsättningen och tiden till etablering för utrikes födda 2017/18:1 UO 13, s. 30, s. 34. 2015/16:1 UO 13, s. 29–30. 2011/12:1 UO 13, s. 26. 2012/13:1 UO 13, s. 29. Behovet av ökad målgruppsanpassning i etableringsuppdraget identifierar regeringen sedan . 2014/15:1 UO 13, s. 33. Behovet upprepas även under de tre efterföljande åren. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T S I N T E G R E R I N G A V I N T E G R A T I O N S P O L I T I K E N kvinnor är en betydande jämställdhetsutmaning”.95 har regeringen allt tydligare framhävt könsskillnader bland utrikes födda som en utmaning, exempelvis under rubrikerna Könsskillnaderna ökar96 respektive Öka sysselsättningen bland utrikes födda kvinnor97. 4.2.3 Framåtsyftande text – inriktningar och initiativ Avsnittet Politikens inriktning omfattar de flesta åren runt 3 sidor. Det är där regeringen anger sina ambitioner och val av inriktningar för politiken samt introducerar nya initiativ. Regeringen uttrycker ofta en ambition om jämställd integration – men den uttrycks på olika sätt Regeringen har under hela den granskade perioden uttryckt en ambition om jämställd integration. Hur denna ambition har uttryckts har däremot varierat. I periodens början klär regeringen den i relativt könsneutrala termer. Till exempel anförs att ett nationellt system med tydliga ekonomiska incitament och omfattande statliga stödinsatser för alla nyanlända flyktingar och flyktinganhöriga förväntas öka jämställdheten.98 uttrycker regeringen ambitionen att både kvinnor och män ska få ta del av samhällets resurser i samma utsträckning. Till exempel beskriver regeringen att det är ”angeläget att både kvinnor och män får del av effektiva insatser för etablering på arbetsmarknaden”99 och att insatser ska komma både kvinnor och män till del ”på samma villkor och i samma utsträckning”.100 anför regeringen att det är angeläget att kvinnor får arbetsmarknadsnära insatser respektive övergår till arbete efter avslutad etableringsplan.101 2018 uttrycker regeringen vidare en ambition om att flyktingar och deras anhöriga tidigt () får ”insyn i svenska samhället, jämställdhet, rättigheter och skyldigheter”.102 Initiativ uttrycks ofta könsneutralt , aviserar regeringen ett stort antal initiativ på integrationsområdet. Initiativen beskrivs och motiveras med få undantag könsneutralt, trots att det förmodligen finns stora underliggande könsskillnader. Exempel på det är regeringens två initiativ, Praktiskt basår och Arbetsträning, för att nyanlända ska erbjudas insatser som är effektiva och anpassade efter 2014/15:1 UO 13, s. 32. 2016/17:1 UO 13, s. 33. 2017/18:1 UO 13, s. 39 (under Politikens inriktning). 2008/09:24. 2015/16:1 UO 13, s. 33. 2016/17:1 UO 13, s. 36. 101Ibid, s. 33 respektive prop. 2017/18:1 UO 13, s 37. 2017/18:1 UO 13, s.37. 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N individernas förutsättningar och behov. För personer med kort utbildningsbakgrund inför regeringen basår och för personer som har behov av mer handledning än vad som ryms inom en vanlig praktikplats införs Arbetsträning med handledare. Dessa tagna initiativ beskrivs utan att synliggöra könsskillnader när det gäller kort utbildning respektive behov av extra handledning.103 Det framgår inte heller hur regeringens initiativ förväntas falla ut för både kvinnor och män. Detta gäller även initiativen om utvidgade målgrupper för etableringsplan (som infördes ) och för Samhällsorientering (som infördes ). Könssammansättningen i de grupper som omfattas av initiativen – nyanlända anhöriga till flyktingar respektive vissa övriga anhöriginvandrare – torde vara relevant information i sammanhanget, men framgår inte.104 Ännu ett exempel är den utvidgade möjligheten till föräldraledigt på deltid från etableringen beskrivs i könsneutrala termer, trots att det nästan bara är kvinnor som är föräldralediga från etableringstiden.105 Det finns dock några viktiga undantag där regeringen har haft ett tydligt jämställdhetsperspektiv med sina initiativ. Ett rör den förändring i föräldraförsäkringen (2013) som hade det uttalade syftet att snabba upp kvinnors integration.106 tar regeringen en rad initiativ med tydligt jämställdhetsperspektiv; de mest framträdande är en ny begränsning i föräldraförsäkringen samt uppdrag till Arbetsförmedlingen. •Regeringens beskrivande, analyserande och framåtsyftande avsnitt är i olika grad jämställdhetsintegrerade. Regeringens inledande beskrivningar av det allmänna integrations- och arbetsmarknadsläget, är i stort sett alltid uppdelade på kön. När regeringen beskrivit deltagande och resultat av specifika integrationspolitiska insatser saknades relevanta könsuppdelningar inledningsvis i den granskade period. år har det dock förbättrats och i stort sett alla relevanta uppgifter är könsuppdelade. •Där könsuppdelade uppgifter finns, framträder betydande könsskillnader som är till kvinnors nackdel ur integrationssynpunkt. Men i analysen har regeringen lämnat få förklaringar till dessa könsmässiga skillnader. När regeringen anger utmaningar för utrikes födda har kön beaktats i något större utsträckning. I tre av de tio granskade årgångarna saknar dock regeringens analys helt och hållet resonemang utifrån kön.107 2012/13:1, UO 13, s. 29. 104Ibid, s. 30 och prop.2013/14:1 UO 13, s. 20. 2013/14:1 UO 13, s. 29. 2012/13:1, UO 13, s.30. 1072010, 2011 och 2014. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T S I N T E G R E R I N G A V I N T E G R A T I O N S P O L I T I K E N •Regeringens har haft en ambition om jämställd integration. Däremot har relativt få initiativ beskrivits utifrån hur det kommer att falla ut för kvinnor och män med undantag . 4.3Arbetsmarknadsavsnitt inom utgiftsområde 14 i budgetpropositionen Avsnittet Arbetsmarknad inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, i budgetpropositionerna är uppbyggt på ett liknande sätt som integrationsavsnittet inom utgiftsområde 13. Under avsnittet Resultatredovisning återfinns både regeringens beskrivande texter – i avsnittet Resultat – och regeringens analys – oftast i separata avsnitt Analys och slutsatser. Regeringens framåtsyftande text finns i avsnittet Politikens inriktning.108 Politiken för nyanlända flyktingar och flyktinganhöriga redovisas främst i integrationsavsnittet inom utgiftsområden 13 (se avsnitt 4.2 ovan), varför regeringen ofta hänvisar dit. För övriga utrikes födda är det den generella arbetsmarknadspolitiken som riktas till hela befolkningen, som ska stödja deras arbetsmarknadsintegration och det är den som redovisas inom utgiftsområde 14. För att undersöka hur politiken faller ut för utrikes födda kvinnor respektive män behöver uppgifter om deltagande och resultat vara uppdelade både på kön och på inrikes födda respektive utrikes födda . Tabell 6 är en översiktlig sammanställning av granskningens resultat för arbetsmarknadsavsnittet. Den bygger på en mer utförlig sammanställning som återfinns i underlag c (tabell 6). 108I kapitlet ingår även avsnitt om arbetslöshetsförsäkringen och insatser för att motverka felaktiga utbetalningar med mera. Dessa har inte granskat. 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 6 Granskningsresultat för beskrivande, analyserande och framåtsyftande texter i avsnittet Arbetsmarknad, budgetpropositionernas utgiftsområde 14, budgetåren 2009–2018, antal förekomster där utrikes/kön samt på inrikes och (0, låg, medel, hög) Källa: sammanställning; tabellen bygger på tabell 6 i underlag c. *Instegsjobb redovisas i kolumnen för det särskilda underavsnittet om insatser för integration oavsett var i Arbetsmarknadsavsnittet det redovisas (varierar mellan åren). Not: - anger att regeringen inte presenterade arbetsmarknadsindikatorer i detta avsnitt dessa år. 4.3.1Resultatredovisning – arbetsmarknadsläget och arbetsmarknadspolitiken Regeringens avsnitt med resultat följer år en relativt fast struktur där det generella svenska arbetsmarknadsläget beskrivs,109 följt av redogörelser för arbetsmarknadspolitiska program och insatser, där antalet deltagare och resultat beskrivs. Därefter beskriver regeringen i separata avsnitt mer ingående politiken