prop · H603163 · 2019-09-09 00:00:00 — uppgifter som samlas in och som visar sig inte vara adekvata eller relevanta för det bestämda ändamålet. Om uppgifterna inte behövs för något annat tillåtet ändamål får de inte lagras för framtida behov. Det finns särskilda regler om i vilken utsträckning överskottsinformation överhuvudtaget får be- handlas i vissa sammanhang (t.ex. 27 kap. 23 a § ). Med hänsyn till Säkerhetspolisens känsliga verksamhet kan det, bl.a. vid bedömningen av hur många personuppgifter som behöver behandlas i förhållande till ändamålet, vara nödvändigt att utöver behoven i det kon- Prop. 2018/19:163 kreta ärendet ta hänsyn till andra aspekter, framför allt hur säkra de system som Säkerhetspolisen har direktåtkomst till är. Säkerhetspolisen kan t.ex. i vissa situationer behöva begära uppgifter om fler personer än den som är misstänkt för att inte avslöja vem eller vilka personer som myndigheten intresserar sig för i sitt underrättelsearbete eller i en brottsutredning. Regeringen delar utredningens bedömning att kravet på att uppgifterna ska vara adekvata och relevanta och inte för många i förhållande till ändamålet med behandlingen ändå bör anses vara uppfyllt vid själva sökningen. Behovet av att behandla sådana uppgifter är mycket kortvarigt och ska givetvis upphöra så snart syftet med sökningen är uppnått. Regeringen anser därför, till skillnad från Datainspektionen, att det inte finns skäl att förena den här typen av sökningar med några särskilda krav på skyddsåtgärder. Särskilt om material från användning av hemliga tvångsmedel Säkerhetspolisen behandlar i stor utsträckning material som inhämtats genom hemliga tvångsmedel. Det beror dels på att Säkerhetspolisen biträder andra brottsbekämpande myndigheter med tekniska åtgärder, dels på att sådana tvångsmedel förekommer i Säkerhetspolisens egen verksamhet. För behandling av uppgifter som inhämtas genom hemliga tvångsmedel gäller dels reglerna i eller motsvarande lagstiftning, dels myndighetens registerlagstiftning (Integritet och effektivitet i polisen brottsbekämpande verksamhet, prop. 2009/10:85, Material av nu aktuellt slag kan både behöva bearbetas tekniskt eller på annat sätt, och i vissa fall även tolkas eller översättas, innan det kan granskas på det sätt som förutsätts i och annan motsvarande lagstiftning. Det ligger i sakens natur att kravet på granskning av det materiella innehållet inte kan uppfyllas innan det har gjorts tillgängligt på sådant sätt att en åklagare eller den utredningspersonal som biträder honom eller henne kan ta del av det. Det innebär att personuppgifter måste kunna behandlas för att den granskningen ska kunna komma till stånd. Kravet på att sådant material som härrör från hemliga tvångsmedel och som är ovidkommande ska tas bort så snabbt som möjligt måste därför ses i ljuset av möjligheterna att på ett tidigt stadium kunna bedöma värdet av informationen. 9.2.1Känsliga personuppgifter får behandlas i samma utsträckning som Regeringens förslag: Säkerhetspolisen ska inte få behandla person- uppgifter som avslöjar ras, etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening eller som rör hälsa, sexualliv eller sexuell läggning. Om uppgifter om en person be- handlas ska de dock få kompletteras med sådana uppgifter när det är absolut nödvändigt för ändamålet med behandlingen. Säkerhetspolisen ska få behandla biometriska uppgifter endast om det är absolut nödvändigt för ändamålet med behandlingen, men ska inte få behandla genetiska uppgifter. Känsliga personuppgifter får alltid behandlas om det är nödvändigt för diarieföring eller om uppgifterna har lämnats till Säkerhetspolisen i en anmälan, ansökan eller liknande och behandlingen är nödvändig för myndighetens handläggning. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. att 2 kap. 10 § i den nya lagen inte helt överensstämmer med motsvarande bestämmelse i förslaget till brottsdatalag. Säkerhetspolisen framhåller att myndigheten har ett faktiskt behov av att kunna samla in dna-spår och att kunna ta emot genetiska uppgifter som ges in till myndigheten, exempelvis från samarbetspartner. Övriga remissinstanser yttrar sig inte särskilt i denna del. Skälen för regeringens förslag Fler kategorier av uppgifter blir känsliga personuppgifter Enligt 2 kap. 10 § polisdatalagen, som genom en hänvisning i 6 kap. 4 § 4 gäller för Säkerhetspolisen, får uppgifter om en person inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, med- lemskap i fackförening, hälsa eller sexualliv. Om uppgifter om en person redan behandlas på någon annan grund, får de dock kompletteras med känsliga personuppgifter, om det är absolut nödvändigt för syftet med behandlingen. Innebörden är att det t.ex. inte är tillåtet att föra särskilda register över personer baserat på deras politiska åsikter. Om uppgifter om en person redan behandlas får dock uppgifter om politiska åsikter be- handlas, om det bedöms vara absolut nödvändigt för ändamålet med be- handlingen. Det kan t.ex. vara fallet om motivet för ett brott är politiskt. I brottsdatalagen utökas uppräkningen av vad som betecknas som käns- liga personuppgifter. Dit hör enligt 2 kap. 11 § även uppgifter som rör sexuell läggning och enligt 2 kap. 12 § biometriska och genetiska upp- gifter. För att den nya regleringen så långt möjligt ska stämma överens med övriga registerförfattningar bör uppräkningen av känsliga personuppgifter i den nya lagen omfatta både uppgifter som rör sexualliv och sexuell läggning. Även biometriska och genetiska uppgifter bör i den nya lagen betecknas som känsliga personuppgifter. Vad som avses med genetiska och biometriska uppgifter redovisas i avsnitt 7.7. I förarbetena till brotts- datalagen utvecklas varför ordet ”ras” även fortsättningsvis används (prop. 2017/18:232 s. 151 f.). Känsliga personuppgifter bör få behandlas i samma utsträckning som På samma sätt som bör Säkerhetspolisen bara få behandla känsliga personuppgifter om uppgifter om personen redan behandlas på någon annan grund och behandlingen av känsliga personuppgifter är absolut nödvändig för ändamålet med behandlingen. personuppgifter i den nya lagen bör formuleras på samma sätt som i brottsdatalagen. Det blir då tydligare vilka uppgifter som utgör känsliga personuppgifter och när de får behandlas. Någon förändring av synen på vad som är absolut nödvändigt vid behandling av känsliga personuppgifter är inte avsedd. Sådana uppgifter ska alltjämt användas restriktivt och behovet av att komplettera med sådana uppgifter ska prövas noga i det enskilda ärendet (prop. 2009/10:85 s. 325). Säkerhetspolisens möjligheter att behandla sådana uppgifter som betecknas som känsliga personuppgifter förändras därmed inte. Behandling av biometriska och genetiska uppgifter Fingeravtryck eller dna-spår från personer som inte förekommer i finger- avtrycks- eller dna-registren är vanligt förekommande i brottsbekämpande verksamhet. Sådana oidentifierade fingeravtryck eller dna-spår som genomgår särskild teknisk behandling för att möjliggöra unik identifiering utgör som framgår av avsnitt 7.7 biometriska uppgifter. Regeln om att känsliga personuppgifter endast får behandlas om någon annan uppgift om personen i fråga behandlas fungerar därmed inte när det gäller oidentifierade avtryck eller spår. Behandlingen av biometriska och genetiska uppgifter regleras därför särskilt i brottsdatalagen (prop. 2017/18:232 s. 154). Enligt 2 kap. 12 § brottsdatalagen får biometriska och genetiska uppgifter behandlas om det är särskilt föreskrivet och det är absolut nödvändigt för ändamålet med behandlingen. I förarbetena till de brottsbekämpande myndigheternas registerförfatt- ningar konstaterar regeringen att och Säkerhetspolisen har behov av att behandla biometriska uppgifter (prop. 2017/18:269 s. 150 f.). Regeringen delar utredningens bedömning att detta gäller även när behandlingen rör nationell säkerhet. En bestämmelse motsvarande 2 kap. 12 § brottsdatalagen för biometriska uppgifter bör därför tas in i den nya lagen. Genetiska uppgifter föreslogs enbart få behandlas i forensiska verksamhet (prop. 2017:18:269 s. 151 och 6 kap. 4 § polisens brottsdatalag). Utredningen föreslår att Säkerhetspolisen inte ska får behandla genetiska uppgifter, eftersom myndigheten inte behandlar sådana uppgifter och det inte heller kan förutses något framtida behov av det. Säkerhetspolisen har invänt att myndigheten har ett faktiskt behov av att kunna samla in dna-spår och att kunna ta emot genetiska uppgifter som ges in till Säkerhetspolisen, exempelvis från myndighetens samarbetspartner. Med genetiska uppgifter avses enligt den definition som föreslås i avsnitt 7.7 personuppgifter som rör en persons nedärvda eller förvärvade kännetecken som härrör från en analys av ett spår eller ett prov från personen. Det innebär att ett dna-spår eller ett dna-prov inte utgör genetiska uppgifter, utan det är enbart den information som kan tas fram ur spåret eller provet som utgör sådana uppgifter. Genetiska uppgifter behandlas vid dna-analyser i den forensiska verksamheten för att ta fram dna-profiler eller forensiska uppslag (prop. 2017/18:232 s. 435 f.). Säkerhetspolisen kan alltså säkra dna-spår och skicka eller ta emot dna- spår eller dna-profiler utan att myndigheten behandlar genetiska uppgifter. Själva dna-profilen är endast en sifferkombination och därmed ingen 2018/19:163 genetisk uppgift. Den är däremot en biometrisk uppgift som Säkerhets- polisen föreslås få rätt att behandla om det är absolut nödvändigt. Det har således inte framkommit att Säkerhetspolisen har något konkret behov av att behandla genetiska uppgifter. Regeringen delar därför utredningens bedömning att Säkerhetspolisen inte bör ges rätt att behandla genetiska uppgifter. Att biometriska uppgifter behandlas särskilt är en lagteknisk fråga och innebär inte att de ska betraktas på något annat sätt än övriga kategorier av känsliga personuppgifter. Behandling för diarieföring eller liknande Enligt 2 kap. 10 § andra stycket och 6 kap. 4 § 4 polisdatalagen får Säkerhetspolisen behandla känsliga personuppgifter om det är nödvändigt för diarieföring eller om uppgifterna har lämnats till myndigheten i en anmälan eller liknande och behandlingen är nödvändig för handlägg- ningen. Som framgår av avsnitt 8.3.2 måste Säkerhetspolisen alltid ha möjlighet att behandla personuppgifter för att diarieföra och handlägga in- kommande anmälningar, ansökningar och andra liknande handlingar. Det bör gälla även i de fall där sådana handlingar innehåller känsliga per- sonuppgifter, eftersom det ligger utanför Säkerhetspolisens kontroll om sådana uppgifter finns i handlingarna. Det bör därför framgå av den nya lagen att sådan behandling är tillåten. Bestämmelsen bör formuleras på motsvarande sätt som 2 kap. 13 § brottsdatalagen. Ett sökförbud med undantag Regeringens förslag: Det ska vara förbjudet att utföra sökningar i syfte att få fram ett urval av personer grundat på känsliga personuppgifter. Sökförbudet ska inte hindra att brottsrubriceringar, uppgifter om till- vägagångssätt vid brott eller uppgifter som beskriver en persons utseende används vid sökning. Det ska inte heller hindra sökning i syfte att få fram ett personurval grundat på etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse eller uppgifter som rör hälsa, sexualliv eller sexuell läggning, om sökningen är absolut nödvändig för något av de syften som Säkerhetspolisen får behandla personuppgifter Regeringens bedömning: Någon förändring av den sekretessregle- ring som är tillämplig i Säkerhetspolisens verksamhet behövs inte när det gäller uppgifter i sammanställningar av känsliga personuppgifter. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag Utredningen föreslår att det införs en regel om absolut sekretess till skydd för enskilda i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Den absoluta sekretessen föreslås gälla hos för uppgift i en sammanställning av känsliga personuppgifter. slaget ska sekretessen gälla i högst . Remissinstanserna: Säkerhetspolisen förordar att bestämmelsen om sökning i syfte att få fram ett personurval grundat på känsliga personupp- gifter utformas på motsvarande sätt som i 6 kap. 11 § första stycket anser att undantaget i den föreslagna 2 kap. 12 § tredje stycket om att sökning på känsliga personuppgifter får Prop. 2018/19:163 göras om sökningen är absolut nödvändig för något av de syften som anges i 1 §, är för brett. avstyrker vidare förslaget om absolut sekretess och föreslår i stället att bestämmelsen förses med ett omvänt skaderekvisit. Även Tidningsutgivarna avstyrker förslaget om absolut sekretess och förordar att bestämmelsen utformas med ett rakt skaderekvisit. Skälen för utredningens förslag och bedömning Ny utformning av sökförbudet Enligt 6 kap. 11 § polisdatalagen får Säkerhetspolisen använda känsliga personuppgifter som sökbegrepp vid sökning i personuppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga endast om det är absolut nödvändigt för de ändamål som myndigheten får behandla personuppgifter för. Brottsrubri- ceringar och uppgifter som beskriver en persons utseende får dock an- vändas som sökbegrepp utan några begränsningar. Några begränsningar gäller inte heller vid sökning i personuppgifter som endast ett fåtal har tillgång till. I 2 kap. 14 § brottsdatalagen finns ett generellt sökförbud som förbjuder sökningar i syfte att få fram ett personurval grundat på känsliga per- sonuppgifter. Regeringen föreslog att det i övriga registerförfattningar skulle föreskrivas undantag från sökförbudet som är anpassade till de behov som respektive myndighet har (prop. 2017/18:232 s. 155–157 och t.ex. prop. 2017/18:269 s. 154–157). Frågan är om samma systematik bör väljas även för Säkerhetspolisen. Vid polisdatalagens tillkomst ansåg regeringen att verksamhetsskäl talade för att Säkerhetspolisen inte borde förbjudas att använda känsliga personuppgifter som sökbegrepp, eftersom uppgifter av det slaget kan ha stor betydelse i myndighetens verksamhet. Regeringen framhöll att verksamhetsintresset måste vägas mot intresset av att skydda de personer vilkas uppgifter behandlas mot intrång i den personliga integri- teten. Vidare framhölls att utformningen av bestämmelsen om sökning gör att känsliga personuppgifter inte rutinmässigt kan användas som sök- begrepp utan först sedan det vid en prövning av behovet i det enskilda fallet konstaterats att det finns ett påtagligt behov (prop. Säkerhetspolisen har alltjämt behov av att kunna använda känsliga personuppgifter vid sökning. I arbetet med att förebygga och upptäcka terroristbrott kan t.ex. uppgifter om en persons politiska åsikter eller reli- giösa övertygelse vara viktiga. Vid brott mot säkerhet kan upp- gifter av det slaget bidra till att fastställa motivet för gärningen. hetspolisen bör därför ges i huvudsak samma möjligheter som att använda känsliga personuppgifter vid sökning. Det skulle kunna hävdas att ett generellt sökförbud skulle bli innehållslöst då det skulle behöva förses med så många undantag. Regeringen anser dock att en reglering som bygger på ett generellt förbud med undantag som är anpassade för verksamheten ger en tydligare signal om att känsliga personuppgifter ska användas restriktivt. fördelar med att regleringen för alla brottsbekämpande myndigheter överensstämmer i den delen. Regeringen anser därför, till skillnad mot 2018/19:163 Säkerhetspolisen, att regleringen i den nya lagen bör bygga på ett generellt förbud som utgår från syftet med sökningen liksom i brottsdatalagen. Förbudet bör på samma sätt som för övriga brottsbekämpande myndigheter gälla vid sökning i alla slags uppgifter, dvs. även i uppgifter som bara behandlas av ett fåtal. Från förbudet bör det göras undantag som tillgodoser Säkerhetspolisens behov av att kunna använda känsliga personuppgifter. Genom att sökförbudet utgår från syftet med sökningen är sökning som inte görs i syfte att få fram ett personurval grundat på känsliga person- uppgifter tillåten, även om känsliga personuppgifter används vid sök- ningen (jfr prop. 2017/18:232 s. 156.). Även tillåtna sökningar kan således resultera i ett personurval grundat på känsliga personuppgifter. I vilken utsträckning det är tillåtet att behandla personuppgifterna i en sådan sammanställning får prövas mot huvudregeln om behandling av känsliga personuppgifter. Vilka undantag bör göras från sökförbudet? Enligt 6 kap. 11 § andra stycket polisdatalagen är det tillåtet att använda brottsrubriceringar och uppgifter som beskriver en persons utseende som sökbegrepp. Säkerhetspolisen har också i fortsättningen behov av att kunna använda sådana uppgifter vid sökning, även om det leder till att man får fram ett personurval grundat på känsliga personuppgifter. I likhet med behöver Säkerhetspolisen också kunna söka på tillvägagångssätt vid brott, även om det skulle avslöja känsliga person- uppgifter som t.ex. politiska åsikter (jfr prop. 2017/18:269 s. 154 f.). Det bör därför göras undantag från sökförbudet för sådana sökningar. Regeringen föreslog att övriga brottsbekämpande myndigheter tillåts göra sökningar i syfte att få fram personurval grundade på vissa känsliga personuppgifter, under förutsättning att sökningen görs i personuppgifter som inte har gjorts gemensamt tillgängliga (prop. 2017/18: 269 s. 155– 157). För att Säkerhetspolisens sökmöjligheter ska vara desamma som bör myndigheten även fortsättningsvis tillåtas att göra sökningar i syfte att få fram personurval grundade på i princip alla typer av känsliga personuppgifter. Även om det inte finns någon begränsning när det gäller vilka uppgifter som får användas som sökbegrepp bör det emellertid inte vara tillåtet att ta fram personurval grundat på uppgifter som kan avslöja ras, eftersom det inte finns någon vetenskaplig grund för att dela in människor i skilda raser (jfr prop. 2017/18:232 s. 154). Säkerhetspolisen har enligt uppgift inte heller något behov av att göra sökningar på medlemskap i fackförening. Det bör därför inte vara tillåtet att ta fram personurval grundade på sådana uppgifter. Teknik för ansiktsigenkänning används bl.a. för att underlätta identifiering när endast en del av ett ansikte är synligt på en bild eller en film eller om bildkvaliteten är dålig. Behandlingen i ett ansiktsigenkän- ningsprogram kan i sådana fall resultera i en träfflista med flera möjliga kandidater. Det skulle kunna hävdas att resultatet blir ett personurval grundat på biometriska uppgifter. Det är dock i dessa fall inte fråga om sökning i syfte att få fram ett visst personurval, utan om normal behandling av biometriska uppgifter. Sådan behandling föreslås vara tillåten om den är absolut nödvändig för ändamålet med behandlingen. enligt regeringens mening inte något behov av att göra undantag från sökförbudet för att sådan behandling ska vara tillåten. Säkerhetspolisen får använda känsliga personuppgifter som sök- begrepp vid sökning i alla slags uppgifter, dvs. oavsett om de har gjorts gemensamt tillgängliga eller inte. Eftersom Säkerhetspolisen även i fort- sättningen bör tillåtas att göra sökningar i alla slags personuppgifter, går det inte att utforma undantaget på samma sätt som i övriga registerför- fattningar. För att sökmöjligheterna inte ska bli alltför vida bör det på samma sätt som krävas att det är absolut nödvändigt att göra sök- ningen. Kravet innebär att utrymmet för att göra sådana sökningar är be- gränsat och att rutinmässiga sökningar på känsliga personuppgifter inte är tillåtna. Den nuvarande begränsningen i polisdatalagen mot att använda känsliga personuppgifter som sökbegrepp gäller endast vid sökning i uppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga. Det innebär att känsliga personuppgifter får användas vid sökning i uppgifter som enbart ett fåtal har tillgång till. Enligt 2 kap. 10 § polisdatalagen, som genom hänvisning i 6 kap. 4 § 4 gäller för Säkerhetspolisen, får känsliga personuppgifter dock bara behandlas om det är absolut nödvändigt för syftet med behand- lingen och uppgifter om personen behandlas på annan grund. Den be- gränsningen gäller även vid sökning i uppgifter som inte har gjorts gemensamt tillgängliga. Att det föreslagna sökförbudet och undantagen från det kommer att gälla vid sökningar i alla slags personuppgifter bör därför inte innebära några större förändringar när det gäller Säkerhets- polisens möjligheter att använda känsliga personuppgifter vid sökning. anför i denna del föranleder därför ingen annan bedömning. Ingen förändring av sekretessregleringen för sammanställningar av känsliga personuppgifter Regeringen föreslår att det ska vara förbjudet att utföra sökningar i syfte att få fram ett urval av personer grundat på känsliga personuppgifter. Enligt utredningen bör det införas en sekretessregel som knyts till regeln om sökförbud i den nya lagen. Utredningens skäl för att införa en sådan sekretessregel är att allmänheten inte med stöd av offentlighetsprincipen ska kunna få ut uppgifter i sammanställningar som utgör resultatet av sådana sökningar som sökförbudet är avsett att förhindra. Enligt utred- ningens förslag ska sekretessen vara absolut så att Säkerhetspolisen inte ska behöva göra en otillåten sökning för att kunna bedöma sekretessfrågan om uppgifter begärs ut (jfr prop. 2011/12:157 s. 17). I likhet med utredningen anser regeringen att det är av stor vikt att enskildas integritet skyddas. Det rör sig om personuppgifter som omgärdas av starka dataskyddsregler. finns sekretessreglering som skulle aktualiseras om allmänheten begär ut känsliga personuppgifter som sammanställts av Säkerhetspolisen genom sökning. Som exempel kan nämnas att det i 18 kap. 1 och 2 §§ offentlighets- och sekretesslagen finns sekretessregler till skydd för det allmännas brottsförebyggande och brottsbeivrande verksamhet. I 35 kap. 1 § samma lag finns en regel om sekretess till skydd för enskildas intressen i förundersökning och annan 2018/19:163 brottsbekämpande verksamhet. Enligt 21 kap. 7 § offentlighets- och sek- retesslagen gäller vidare sekretess för personuppgifter om det kan antas att uppgifterna efter ett utlämnande kommer att behandlas i strid med regleringen om hur personuppgifter får behandlas. Den befintliga sekre- tessregleringen ger enligt regeringens bedömning ett väl avvägt skydd för både enskilda och allmänna intressen i nu aktuellt avseende. Till skillnad från utredningen ansåg regeringen därför att sökförbudet i brottsdatalagen inte behövde kompletteras av en regel om absolut sekretess för uppgifter i sammanställningar av känsliga personuppgifter (prop. 2017/18:232 s. 416 f.) Regeringen gör samma bedömning vad gäller sekretess för sammanställningar av känsliga personuppgifter hos . Någon ändring av den sekretessreglering som är tillämplig i Säkerhetspolisens verksamhet när det gäller uppgifter i sådana samman- ställningar behövs därför inte. 9.3Åtgärder för att säkerställa personuppgifternas kvalitet Regeringens förslag: Alla rimliga åtgärder ska vidtas för att person- uppgifter som med hänsyn till ändamålet med behandlingen är felaktiga eller ofullständiga rättas utan onödigt dröjsmål. Detsamma gäller för att förhindra att sådana uppgifter lämnas ut eller görs tillgängliga. Personuppgifter som är inaktuella ska uppdateras om det är nödvändigt. Alla rimliga åtgärder ska vidtas för att personuppgifter som behandlas på ett otillåtet sätt utan onödigt dröjsmål raderas och för att förhindra att sådana uppgifter lämnas ut eller görs tillgängliga. Detsamma gäller om radering krävs för att utföra en rättslig förpliktelse. I stället för att personuppgifterna raderas, ska behandlingen av upp- gifterna begränsas utan onödigt dröjsmål om uppgifterna behöver finnas kvar av bevisskäl. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna yttrar sig inte särskilt i denna del. Skälen för regeringens förslag Nuvarande reglering och bestämmelserna i brottsdatalagen