prop · H70352 · 2019-12-11 00:00:00 — ändringen inte kommenteras i planen. Om kommunen gör en justering utifrån synpunkter och detta inte föranleder att förslaget ställs ut på nytt, bör kommunen enligt förarbetena kunna få besked om översiktsplanen kan godtas. kan göra en anteckning om detta i granskningsyttrandet, varvid kommunen inte behöver redovisa någon anmärkning i planen (jfr 1985/86:1 s. 535). Eftersom ett sådant förfarande enligt utredningens uppfattning endast sker i en mindre omfattning föreslår utredningen en ny bestämmelse med innebörden att ska tillhandahålla ett revi- derat granskningsyttrande, om kommunen begär det. att kommunen ska kunna begära ett reviderat granskningsyttrande bör enligt utredningen vara att kommunen ändrar planförslaget efter gransk- ningstiden utan att någon ny granskning äger rum (jfr förslaget i avsnitt 6.2) och att yttrande till följd av ändringen helt eller delvis Regeringen instämmer i utredningens bedömning att möjligheten att begära ett reviderat granskningsyttrande kan leda till att yttrandet i fler fall än kommer att överensstämma med innehållet i översiktsplanen. bör i sin tur underlätta för dem som ska tillämpa planen. Som utredningen anför bör det inte krävas något särskilt (processuellt) förfarande från kommunens sida för att begära ett reviderat gransknings- Möjligheten att begära ett reviderat yttrande bör således i normalfallet kunna hanteras på tjänstemannanivå inom kommu- Däremot ligger det i sakens natur att kommunens begäran behöver innehålla en redogörelse för vilken ändring som kommunen avser göra i planförslaget och vilken ändring som kommunen anser bör göras i läns- styrelsens granskningsyttrande. Möjligheten att begära ett reviderat granskningsyttrande förutsätter att kommunen ändrar planförslaget på ett sådant sätt att gransk- ningsyttrande därigenom helt eller delvis är relevant. Om läns- styrelsen konstaterar att synpunkterna i granskningsyttrandet har tillgodo- setts, bör i sådana fall enkelt kunna lämna ett nytt gransk- ningsyttrande där de synpunkter som tidigare lämnats har tagits bort. Det handlar således om mindre ändringar i planförslaget som innebär att kom- munen tillgodoser statens synpunkter. Däremot är möjligheten att begära ett reviderat granskningsyttrande inte avsedd att användas i de fall kommunen tar fram nya planeringsunderlag för att visa att den önskade planeringsinriktningen är lämplig, exempelvis om har ifråga- satt markens lämplighet för ett visst ändamål utifrån förutsättningarna på platsen. I sådana fall bör det vanligtvis vara fråga om en sådan väsentlig ändring som förutsätter att en ny granskning ska ske (jfr föreslagna 3 kap. 18 § PBL). Det är som avgör om en ändring av planförslaget medför att granskningsyttrande helt eller delvis är rele- vant. Det kan tänkas uppstå situationer när bedömer att den ändring som kommunen avser att göra är väsentlig och att en ny gransk- ning således behöver ske. Förutsättningarna för när ska tillhandahålla ett reviderat granskningsyttrande kommer då inte att vara uppfyllda. bör i sådana fall avslå kommunens begäran. Av processekonomiska skäl bör ett sådant beslut inte kunna överklagas. Enligt förslaget är det frivilligt för kommunen att begära ett reviderat granskningsyttrande i de fall då någon granskning inte behöver genom- föras. Alternativet till det föreslagna förfarandet skulle i många fall vara antingen att kommunen genomför en ny granskning eller att gransknings- yttrandet inte skulle stämma överens med den antagna planen. Regeringen delar således inte uppfattningen att förslaget skulle medföra att processen för att ta fram översiktsplanen förlängs, som länsstyrelserna i respektive län anför. Inte heller bör förslaget leda till sådant mer- arbete för kommunen eller att det inte kan anses stå i propor- tion till den ökade tydlighet som förslaget kan antas medföra. Några remissinstanser, däribland i län, har påtalat att gränsen för när en ny utställning (granskning) ska genomföras är otyd- lig. Regeringen delar uppfattningen att det i vissa fall kan vara svårt att bedöma vilka ändringar som kan göras utan krav på en ny utställning. konstaterar regeringen att det inte finns något ända- målsenligt alternativ till det nuvarande kravet. Enligt regeringens mening finns dock ingen risk för att svårigheten att bedöma när en ny granskning måste genomföras skulle öka i omfattning på grund av förslaget. Det finns brister i hur granskningsyttranden hanteras av kommunerna Utredningen har gått igenom ett stort antal översiktsplaner. Utredningen konstaterar att kommunerna oftast, i enlighet med kraven i 3 kap. 20 § PBL, redovisar granskningsyttrande tillsammans med den antagna översiktsplanen – antingen som en bilaga eller som en del av plan- dokumentet. Utredningen konstaterar dock att det förekommer att gransk- ningsyttrandet varken redovisas i plandokumentet eller bland de planhand- Prop. 2019/20:52 lingar som många kommuner håller tillgängliga på sin webbplats, bl.a. samrådsredogörelsen och det särskilda utlåtandet (jfr 3 kap. 11 och 17 §§ Om invändningar i granskningsyttrandet kvarstår inför antagandet av planförslaget, ska detta anmärkas i planen i form av marke- ringar på planens kartor eller på annat sätt. Av förarbetena framgår att av anmärkningen bör det framgå vilka av planens rekommendationer m.m. som inte kan godtas. Därmed får kommunfullmäktige och alla som ska använda planen som underlag för sitt handlande direkt av planen klart för sig var det råder delade meningar om hur de allmänna intressena ska till- godoses. Anmärkningarna i planen behöver inte utgöra en fullständig redo- görelse för avvikande mening. Det räcker med en anteck- ning om att det föreligger en skiljaktig uppfattning beträffande ett visst område i förening med en hänvisning till granskningsyttrandet där läns- styrelsens synpunkter närmare utvecklas (prop. 1985/86:1 s. 536). Enligt utredningen anmärker kommunerna ytterst sällan i planen om inte har godtagit planen i en viss del. kan också ha framfört särskilda synpunkter som vägledning till efterföljande plane- ring och prövning. Inte heller sådana anmärkningar återfinns, enligt utred- ningen, som regel i översiktsplanerna. En anledning till att många kommu- ner inte anger i översiktsplanen att har en avvikande mening kan, enligt utredningen, vara att detta lagkrav inte är placerat i anslutning till övriga bestämmelser i 3 kap. PBL om vad planen ska innehålla, utan i 3 kap. 20 § PBL. Av detta skäl har utredningen föreslagit att en ny upplys- ningsbestämmelse ska införas i 3 kap. 5 § PBL för att kraven på planens innehåll ska kunna utläsas av bestämmelserna under den föreslagna rubri- ken Översiktsplanens innehåll. Regeringen anser att kraven på översiktsplanens innehåll bör finnas samlade under den föreslagna . Rege- ringen anser att det avsedda förtydligandet bör uppnås genom att den materiella bestämmelsen placeras i 3 kap. 5 § PBL och att någon upplys- ningsbestämmelse således inte är nödvändig. Bestämmelserna finns i 3 kap. 5 och 18 a §§ och 13 kap. 4 § PBL. Vidare medför förslaget ett behov av följdändringar i 3 kap. 20 § PBL. 8.4Länsstyrelsens underlag till kommunens planeringsstrategi Regeringens förslag: ska i ett underlag till kommunen redovisa sådana statliga och mellankommunala intressen som kan ha betydelse för översiktsplanens aktualitet. Redovisningen ska göras under den andra halvan av tiden mellan två ordinarie val till kommun- fullmäktige. I underlaget ska ange hur dessa intressen förhåller sig till översiktsplanen och om gransknings- yttrande i någon del inte längre gäller. Motsvarande ska i huvudsak även gälla vid regionens prövning av om regionplanen är aktuell. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen föreslår dock att underlag ska redovisas till kommunen under det tredje året i varje mandatperiod. Utredningen före- slår inte att förslaget även ska gälla vid regionens prövning av om region- planen är aktuell. Remissinstanserna: Flertalet av remissinstanserna är positiva till för- slaget, däribland Försvarsmakten, , Riksantikvarieämbe- tet, Statskontoret, geologiska undersökning, lantbruks- universitet, länsstyrelserna i , respektive Västra Göta- lands län, kommun och . Tillväxt- verket bedömer att ett tidsbestämt och samlat underlag bör öka möjligheten för berörda aktörer att planera för användandet av sina resurser mer effektivt. Kommuner och Landsting (SKL) och kommun anser att det är bra att underlaget levereras under det tredje året i varje mandatperiod, eftersom kommunens arbete med planeringsstrategin där- med kan påbörjas . anser att det finns betydande fördelar att underlaget levereras kampanjvis. På så sätt kan t.ex. kursdagar och informationstillfällen samordnas för flera kommuner och län vilket enligt institutet ger bättre förutsättningar för att de kunskaper som behövs för ett hållbart samhällsbygge når de kommunala fysiska planerarna. anser att förslaget är bra, men undrar vilka konsekvenser det får om inte redovisar något underlag. Flertalet av länsstyrelserna motsätter sig eller är tveksamma till förslaget att underlaget ska tillhandahållas under det tredje året i mandatperioden. Både små och stora länsstyrelser anser att det är förenat med stora svårig- heter att gå igenom samtliga översiktsplaner i länet . Det gäller bl.a. länsstyrelserna i respektive . Länsstyrelserna i respektive län framhåller att läns- styrelsen behöver samråda och hämta in underlag från andra statliga myndigheter för att kunna redovisa ett underlag. Att begära in dessa underlag från samtliga länsstyrelser torde enligt länsstyrelserna innebära praktiska svårigheter även för dessa myndigheter. Även framhåller att kraven på underlag till kommunerna gör att belastningen på centrala myndigheter och länsstyrelser blir mycket stor. i anser att underlaget skulle fylla sitt syfte bättre om det redovisas närmare i förhållande till kommunens arbete med planeringsstrategin. föreslår att underlaget ska redovisas under det fjärde året i mandatperioden för att underlaget ska vara aktuellt när kommunen tar fram planeringsstrategin. kommun anser att underlaget liksom bör ges när kommu- nen begär det och att den tid som har på sig för att tillhanda- hålla underlaget ska regleras. Länsstyrelserna i respektive anser att generella planeringsunderlag, löpande uppdaterad lagstiftning och länkar till ansva- riga sektorsmyndigheter för riksintressen alltid behöver finnas tillgängligt via webbplats och att detta är mer angeläget än att tillhanda- hålla underlag . i anser att ett länsgemensamt underlag som beskriver förändringar i statliga och allmänna intressen bör tas fram på nationell nivå, exempelvis genom försorg. På så sätt kan den enskilda fokusera sina resurser på att komplettera underlaget med regionala ändringar som rör det egna länet för att sedan genomföra kommunvisa bedömningar av planernas aktualitet. Vidare behöver det, enligt , förtydligas om det är tillräckligt att lämna ett läns- gemensamt underlag eller om kommunspecifika bedömningar krävs, samt om detta i sådana fall även ska omfatta fördjupningar och tillägg till anser att det krävs insatser från och andra statliga myndigheter, bl.a. när det gäller bestämmelserna i 3 och 4 kap. , för att intentionerna med underlag rörande statliga och mellankommunala intressen ska bli verklighet. i delar uppfattningen att beteckning- en sammanfattande redogörelse inte visar att det handlar om underlag inför kommunens ställningstagande om översiktsplanens aktua- litet, men konstaterar att utredningen inte föreslår någon ny beteckning på det dokument som ska skickas till kommunen. bör presentera ett planeringsunderlag. Skälen för regeringens förslag Bakgrund och gällande rätt Kommunens egna bedömningar och uppgifter från den löpande utvärde- ringen av översiktsplaneringen är grunden för fullmäktiges beslut angåen- de översiktsplanens aktualitet. Därutöver är det viktigt att fullmäktige har möjlighet att bedöma om nytt underlag från staten påverkar ställnings- tagandena i översiktsplanen och planens aktualitet. ning kan det exempelvis handla om nytt underlag och nya analyser i fråga om kommunens miljösituation (t.ex. risken för översvämning), långsiktiga planer för utbyggnad av kommunikationsleder eller nya bedömningar av områden av riksintresse enligt som innebär att översiktsplanen i väsentliga avseenden är aktuell (se prop. 1994/95:230 s. 68). Enligt ska förmedla underlag från statliga myndigheter till kommunen och samordna statens intressen (jfr 3 kap. 12 §). Det innebär att bör ha en aktuell uppfattning om hur uppgifter och underlag från statliga myndigheter förhåller sig till översikts- Av samma proposition framgår även att kan behöva samråda med berörda statliga myndigheter för att inhämta deras synpunk- Mot den bakgrunden innehåller PBL krav på att minst en gång varje mandattid ska redovisa sina synpunkter i fråga om sådana stat- liga och mellankommunala intressen som kan ha betydelse för översikts- Synpunkterna ska redovisas i en sammanfattande redo- görelse till kommunen. Av redogörelsen ska det framgå hur synpunkterna förhåller sig till översiktsplanen. ska även lämna en sam- manfattande redogörelse till kommunen när kommunen begär det (3 kap. 28 § PBL). Utredningen anser att det inte framgår av benämningen ”sammanfattande redogörelse” att syftet handlar om att ska lämna ett underlag 2019/20:52 till kommunen inför fullmäktiges ställningstagande till översiktsplanens aktualitet. Av den anledningen föreslår utredningen att den nuvarande benämningen ska utmönstras. I stället anser utredningen att ska redovisa ett underlag för kommunens översiktsplanering avseende statliga och mellankommunala intressen som kan ha betydelse för över- siktsplanens aktualitet. Den övergripande intentionen med förslaget är dock avsedd att vara densamma som dagens sammanfattande redogörelse (jfr samma prop. s. 68). Som en följd av utredningens förslag att kommunen av mandatperioden ska besluta om en planeringsstrategi (se avsnitt 5.1), föreslår utredningen att ska redovisa sitt under- lag till kommunen under det tredje året i varje mandatperiod. Avsikten är att kommunen ska få bra förutsättningar för att bedöma översiktsplanens aktualitet inom ramen för arbetet med planeringsstrategin. ska redovisa ett underlag om sådana statliga och mellan- kommunala intressen som kan ha betydelse för översiktsplanens aktualitet Regeringen anser att benämningen sammanfattande redogörelse inte är ändamålsenlig för det underlag som ska lämna inför kom- munens ställningstagande till översiktsplanens aktualitet. Enligt den nuvarande bestämmelsen ska , i den samman- fattande redogörelsen, redovisa sina synpunkter i fråga om sådana statliga och mellankommunala intressen som kan ha betydelse för översiktspla- nens aktualitet (3 kap. 28 § PBL). I den nuvarande lagtexten ligger tyngd- punkten således på synpunkter. är avsikten med den sammanfattande redogörelsen att ska tillhandahålla ett underlag inför kommunens bedömning av översiktsplanens aktualitet, vilket inte tydligt framgår av den nuvarande bestämmelsen. Regeringen anser att det bör framgå av PBL att i ett under- lag till kommunen ska redovisa sådana statliga och mellankommunala intressen som kan ha betydelse för översiktsplanens aktualitet. Liksom tidigare kan detta underlag bestå av olika delar, t.ex. information om ny lagstiftning, nya nationella mål eller planeringsunderlag avseende nya riksintresseanspråk, sammanställningar över natur- och kulturvärden, över- svämningsanalyser, regionala transportfrågor och liknande. Att länsstyrel- sen ska redovisa ett underlag till kommunen innebär enligt regeringen inte att måste skicka allt underlag till kommunen. Det bör ofta vara tillräckligt att underrättar kommunen om var underlaget finns tillgängligt. Termen planeringsunderlag förekommer i PBL. Jämfört med de uppgifter som underlag bör innehålla tar termen planeringsunderlag sikte på en viss typ av underlag. Av den anledningen delar regeringen inte SKL:s uppfattning att PBL bör ange att ska tillhandahålla ett planeringsunderlag. Som i Västernorr- lands län konstaterar föreslår utredningen inte någon ny beteckning på det dokument som ska skickas till kommunen. Regeringen anser inte heller att det behövs någon formell beteckning på dokumentet. Det kan dock vara lämpligt att det dokument som skickas till kommunen rubriceras Läns- styrelsens underlag inför kommunens beslut om planeringsstrategi, för att synliggöra dokumentets funktion. Regeringen anser att bör ha motsvarande skyldigheter i Prop. 2019/20:52 förhållande till regionens prövning av om regionplanen är aktuell (se 7 kap. 6 och 7 §§ PBL). Regeringen anser att det av bestämmelsen även bör framgå att länsstyr- elsen i underlaget ska ange hur berörda statliga och mellankommunala intressen förhåller sig till översiktsplanen. Det handlar således om läns- styrelsens bedömning av hur dessa intressen förhåller sig till översikts- planen. Med anledning av synpunkterna från i , bör det understrykas att en sådan bedömning förutsätter att länsstyrel- sen anpassar underlaget till respektive kommun. Eftersom s.k. fördjup- ningar och tillägg utgör ändringar av den kommunomfattande översikts- planen, bör även bedöma hur berörda statliga och mellan- kommunala intressen förhåller sig till sådana ändringar. Regeringen anser att det normalt bör vara tillräckligt att redovisar sin uppfattning om hur nya underlag förhåller sig till kommu- nens översiktsplan, dvs. de mål och det planeringsunderlag m.m. som har tillkommit sedan senast sammanställde underlaget. Normalt bör det således inte finnas något behov av att även ska yttra sig över hur översiktsplanen förhåller sig till sådana underlag avseende statliga och mellankommunala intressen som kommunen har fått del av. När motsvarande bestämmelse infördes i ÄPBL underströks att läns- styrelsens redovisning i detta skede inte avses innefatta några slutliga av- vägningar mellan motstående intressen (prop. 1994/95:230 s. 68). Detta bör även gälla för den föreslagna regleringen. Underlaget som ska tillhandahålla för kommunens över- siktsplanering kan i vissa fall innebära konflikter mellan den användning som översiktsplanen anger och nya statliga eller mellankommunala intressen. Förslaget innebär inte att genom underlaget ska kunna komplettera granskningsyttrandet med nya synpunkter efter att översiktsplanen har antagits. Inte heller förväntas göra en egen bedömning av översiktsplanens aktualitet i det underlag som läns- styrelsen ska lämna till kommunen. Om granskningsyttrandet i någon del inte längre gäller På motsvarande sätt som kommunen kontinuerligt ska bedöma översikts- planens aktualitet, anser regeringen att kontinuerligt bör bedöma aktualiteten av det granskningsyttrande som hör till kommunens plan. Som utredningen framhåller kan nytt underlag leda till att yttrandet i något avseende är aktuellt. Det kan bl.a. handla om att läns- styrelsen i yttrandet har motsatt sig ny bebyggelse i ett område som när översiktsplanen togs fram utgjorde en del av ett större vägreservat av riks- intresse. När den slutliga vägsträckningen väl lagts fast kan synpunkterna i yttrandet ha förlorat i aktualitet. Det är då lämpligt att underrättar kommunen om gör bedömningen att en synpunkt, som har framfört, är aktuell. Mot denna bakgrund anser regeringen att det även bör framgå av under- lag om något ställningstagande i yttrandet inte längre gäller. ska lämna sitt underlag under den andra halvan av tiden mellan två ordinarie val Utredningen föreslår att ska lämna sitt underlag under det tredje året av mandatperioden i syfte att skapa goda förutsättningar för kommunens arbete med planeringsstrategin. Regeringen delar uppfatt- ningen att det är lämpligt att ska ta fram underlaget så att det finns tillgängligt när kommunen påbörjar sitt arbete. En bestämd tidpunkt ger även goda förutsättningar för dialogen mellan och berör- da statliga myndigheter på så sätt att inblandade aktörer kan förutse när i tiden som kommer att skicka underlaget till kommunen. Förslaget att underlaget ska redovisas till kommunen under det tredje året av mandatperioden har mötts av kritik, framför allt från länsstyrel- serna. Kritiken handlar om att underlaget medför en omfattande arbets- insats för såväl länsstyrelserna som andra statliga myndigheter, och att det kan vara svårt att tillhandahålla underlaget för alla kommuner i länet . Med hänsyn till remisskritiken anser regeringen att läns- styrelsen i stället ska lämna sitt underlag under den andra halvan av tiden mellan två ordinarie val. Det bör ge både och de statliga myndigheterna tillräcklig tid för att förbereda underlaget. Det ger även förutsättningar för att underlaget kan lämnas närmare i förhållande till kommunens framtagande av planeringsstrategin, som i och efterfrågar. I likhet med länsstyrelserna i respektive anser regeringen att planeringsunderlag m.m. kontinuerligt bör finnas tillgäng- ligt via eller andra webbplatser. En fördel med att länsstyrel- sen en gång per mandatperiod ska redovisa ett samlat underlag är att kom- munen ges bättre möjlighet att överblicka vilka planeringsunderlag som kan ha tillkommit eller ändrats. På webbplats finns vanligt- vis inte heller några uppgifter om hur de statliga och mellankommunala intressena förhåller sig kommunens översiktsplan. Även mot denna bak- grund är det lämpligt att en gång varje mandatperiod ska redovisa ett underlag till kommunen i fråga om sådana statliga och mellan- kommunala intressen som kan ha betydelse för översiktsplanens aktualitet. Regeringen anser dock att det inte finns skäl att reglera tidpunkten när det gäller skyldighet att redovisa ett underlag till regionen i fråga om sådana statliga och mellankommunala intressen som kan ha betydelse vid aktualitetsprövningen. Systemet med aktualitetsprövning av en regionplan enligt 7 kap. PBL infördes efter förslag i propositionen En ny regional planering (prop. 2017/18:266). Eftersom be- stämmelserna har ändrats anser regeringen att det inte finns anledning att föreslå att även regionen ska ta fram en planerings- strategi. Det medför att på motsvarande sätt som i gällande rätt ska redovisa sitt underlag när regionen begär det (se 7 kap. 7 § PBL). På samma sätt som ska , som kommun efter- frågar, lämna ett underlag till kommunen även när kommunen begär det (jfr 3 kap. 28 § andra stycket PBL). Några formkrav för när ska tillhandahålla underlaget finns däremot inte. Som framhålls i förarbet- ena måste kommunen beakta att får tillräcklig tid för sam- manställningen, när kommunen begär underlaget från . Det ligger också i kommunens eget intresse att har möjlighet att sammanställa ett bra underlag för kommunens beslut (prop. 1994/95:230 Prop. 2019/20:52 s. 115 f.). Som utredningen framhåller kan det kan vara lämpligt att samlar företrädare för kommunerna för en genomgång och diskussion av innehållet i underlaget i samband med att det presenteras. Detta för att ge en större förståelse för de statliga och mellankommunala intressena i över- siktsplaneringen, och därigenom en bättre tillämpning av hur dessa intres- sen hanteras bland kommunerna. Det ger även tillfälle att diskutera möjlig- heter och problem i tillämpningen av PBL. har efterfrågat en beskrivning av vilka konsekvenser det får om inte redovisar något underlag. Konsekvenserna vid en utebliven redovisning blir att kommunen får sämre förutsättningar för att bedöma om översiktsplanen är aktuell i förhållande till statliga och mellankommunala intressen. Det påverkar visserligen inte kommunens skyldighet att anta en planeringsstrategi, men riskerar att för- sämra genomslaget för de statliga och mellankommunala intressena i den kommunala planeringen. Därmed riskerar det även att ge sämre förutsätt- ningar för efterföljande planering och prövning. När det gäller frågan om att ta fram ett länsgemensamt underlag på nationell nivå, som i har tagit upp, kan den inte hanteras inom ramen för detta lagstiftningsärende.