prop · H603101 · 2019-04-15 00:00:00 — Kapital- vinsternas storlek beror på marknadsvärdet av olika tillgångar samt när de ackumulerade vinsterna realiseras. Intäkterna från beskattningen av hushållens kapitalinkomster beräknas ha uppgått till 72 mil- jarder kronor 2018. Det är högre än i den beslutade budgeten. Revideringen beror framför allt på att hushållens kapitalvinster bedöms bli högre, vilket baseras på hushållens kompletterande inbetalning av skatt avseende 2018. Hushållens utdelningsinkomster väntas däremot enligt kontrolluppgifterna bli något lägre . Aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser, föreningsbanker, sparbanker m.fl. betalar inkomstskatt på sin beskattningsbara inkomst. Beskattningen utgår från bolagens bokförings- S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 mässiga resultat, men vissa skattemässiga juste- ringar görs för att få fram den beskattningsbara inkomsten. Intäkterna från skatt på företagsvinster be- döms uppgå till 2018 vilket är högre än i statens budget . Det förklaras av en mer gynnsam vinstutveckling samt högre utfall avseende beskattningsår 2017. Avkastningsskatt tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar. Förutom utvecklingen av värdet på tillgångarna i pensions- eller kapital- försäkringen beror avkastningsskatten på utveck- lingen av statslåneräntan året före beskattnings- året. var skattesatsen på pensionsförsäkringar och på kapital- försäkringar. Intäkterna från avkastningsskatten väntas bli 2018. Jämfört med prognosen i statens budget 2018 har det beräknade utfallet reviderats upp något, dels på grund av starkare utfall dels en något starkare utveckling av livbolagens tillgångar än vad som tidigare prognostiserats. fastighetsavgift och statlig fastighetsskatt avskaffades den statliga fastighetsskatten på bostäder och ersattes av en fastig- hetsavgift. Avgiften för småhus uppgick till , dock högst av tax- eringsvärdet, medan avgiften för bostadsandelen i hyreshus uppgick till per lägenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Avgiften indexeras med inkomstbasbeloppet. Intäkterna från den kommunala fastighets- avgiften och statliga fastighetsskatten beräknas ha uppgått till 2018, vilket är högre än väntat. Stämpelskatt tas ut vid köp av fast egendom och tomträtter och vid beviljande av inteckningar. Utfallet för intäkterna från stämpelskatt blev , vilket är i nivå med året innan och endast lägre än enligt statens budget . Kupongskatt tas ut på utdelning på aktier i svenska aktiebolag och svenska aktiefonder. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Skatten betalas av personer som är bosatta utom- lands och som fått utdelning från svenska aktie- bolag. Intäkterna från kupongskatten uppgick till 2018, vilket är högre än beräknat i statens budget . Skatt på konsumtion och insatsvaror Konsumtion och insatsvaror beskattas genom mervärdesskatt, punktskatt och skatt på import. beräknas intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror ha uppgått till , vilket är lägre än i statens budget . Intäkterna från mervärdesskatten påverkas van- ligtvis främst av hushållens konsumtion. Efter- som olika varu- och tjänstegrupper beskattas med olika mervärdesskattesatser beror intäkterna både på storleken på den totala konsumtionen och på sammansättningen i konsumtionen. Mervärdes- skatt tas ut på varor och tjänsters marknadspris, vilket medför att intäkterna också är starkt kopplade till prisökningen i ekonomin. Utöver hushållens konsumtion består skattebasen för mervärdesskatt även av investeringar och förbrukning i privat och offentlig sektor. Intäkterna från mervärdesskatt beräknas ha uppgått till 2018, vilket är lägre än enligt statens budget . Att intäkterna från mervärdesskatt blev lägre än väntat beror på en inbromsning i bostads- investeringarna. De görs till stor del av hushåll som inte kan dra av ingående mervärdesskatt. Avsikten med flertalet punktskatter är att de ska kompensera för de negativa externa effekter för samhället som uppstår i samband med förbruk- ningen av vissa varor. Detta gäller t.ex. konsumt- ion av bensin, diesel, alkohol och tobak som ger negativa effekter på miljö och hälsa. Punktbe- skattning används för att påverka konsumtionen i en för samhället önskvärd riktning, även om de också har en klar offentligfinansiell betydelse. Punktskatterna är i allmänhet fixerade till ett visst belopp per enhet av varan eller proportionell mot det innehåll i varan som är skadligt. uppgick intäkterna från punkt- skatterna till totalt , vilket endast är lägre än vad som beräknades i statens budget. Avvikelsen från statens budget var störst för intäkterna från energiskatt och skatt på vägtrafik, där utfallet var högre respektive lägre än beräknat. Övriga punkt- skatter har reviderats i relativt liten omfattning. Restförda och övriga skatter Restförda skatter är nettot av restförda och av indrivna skatter. Bland övriga skatter redovisas anstånd och ompröv- ningar av beskattningsbeslut samt vissa avgiftsinkomster till fonder som exempelvis insättningsgarantiavgifter, resolutionsavgifter och avgifter till kärnavfallsfonden m.fl. Restförda och övriga skatter uppgick till 2018, vilket är högre än beräknat i statens budget . Det beror på högre intäkter för ompröv- ningar från hushåll och på anstånd till företag. Periodiseringarna består av uppbörds- och betal- ningsförskjutningar. Uppbördsförskjutningar visar skillnaden mellan inkomsterna i den löpande redovisningen och den periodiserade intäkten. Betalningsförskjutningar består av skillnaden mellan intäkter och utbetalningar till andra sektorer. Betalningsförskjutningar till den privata sektorn (hushåll och företag) utgörs av skillnaden mellan in- och utbetalningar på samtliga skatte- konton och debiterade skatter. Uppbörds- och betalningsförskjutningar beräknas 2018 ha uppgått till , vilket är högre än beräk- ningen i statens budget . I första hand rör det sig om betalningsförskjutningar i förhållande till företag och hushåll. Det förklaras till stor del av att kapitalplaceringar på skattekonton fortsatte öka . I prognosen i statens budget väntades i stället att kapitalplaceringarna totalt skulle minska . Skattelagstiftningen ger skattebetalarna möjlig- heter att i vissa fall skjuta upp beskattningen av olika typer av inkomster. Fysiska personer har t.ex. möjligheter att skjuta upp beskattningen av en kapitalvinst som uppkommer vid avyttring av en privatbostad. De stora beloppen för upp- skjuten beskattning för fysiska personer avser pensionerna, eftersom de beskattas när pensionen faller ut och inte när pensionsrätterna tjänas in. Det gäller det egna privata pensionssparandet, men framför allt avtalspensionerna. Även företag har möjligheter att skjuta upp beskattningen av inkomster. De kan t.ex. sätta av delar av sin vinst i periodiseringsfonder. Dess- utom kan företag göra skattemässiga avskriv- ningar som är större än den beräknade eko- nomiska värdeminskningen (överavskrivningar). De fordringar som är kopplade till olika former av uppskjuten beskattning skulle egentligen påverka redovisningen av den offentliga sektorns nettoförmögenhet. Det saknas dock en samlad redovisning av den uppskjutna beskattningen. Det gäller framför allt avtalspensionerna. Ytter- ligare ett skäl att inte redovisa skattefordringar är att det är mycket svårt att beräkna den fordran som den offentliga sektorn har. Även om det för ett visst år t.ex. finns uppgift om företagens avsatta medel till periodiseringsfonder vet man inte i förväg i vilken utsträckning som dessa åter- föringar kommer att påverka skatteintäkterna. Om återföringen sker som företagen har förluster bidrar inte återföringen till ytterligare skatteintäkter. Dessutom måste skattefordran nuvärdesberäknas, vilket gör skattningen än mer osäker. Övriga inkomster omfattar inkomsttyperna Inkomster av statens verksamhet, Inkomster av försåld egendom, Återbetalning av lån, Kalkyl- mässiga inkomster och Bidrag m.m. från EU. Dessutom ingår inkomsttyperna Avräkningar i anslutning till skattesystemet och Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto. Det totala utfallet för övriga inkomster uppgick till -och blev därmed lägre än vad som beräknades i den ursprungliga budgeten och högre än föregående år. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Tabell 2.10 Övriga inkomster, sammanfattning Bidrag m.m. från EU Inkomster av statens verksamhet Inom inkomsttypen redovisas bl.a. rörelseöver- skott från statliga affärsverk och samt överskott av statens fastighetsförvaltning. Dessutom redovisas ränteinkomster, aktieutdel- ningar från bolag med statligt ägande, offentlig- rättsliga avgifter, försäljningsinkomster, böter och övriga inkomster av statens verksamhet. Tabell 2.11 Inkomster av statens verksamhet, översikt Inkomsterna av statens verksamhet uppgick till , vilket är högre än vad som beräknades i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet (19,) högre. Lägre rörelseöverskott än föregående år Rörelseöverskotten uppgick till , vilket är högre än S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 vad som beräknades i statens budget. Jämfört med 2017 blev rörelseöverskotten (11,) lägre. redo- visade i resultat. Det är lägre än året innan. Av Svenska kraftnäts utdelnings- policy framgår att av resultatet ska utdelas till staten. Den utbetalda utdelningen till staten uppgår till 2018. Det är (63,) lägre än 2017. Aktiebolaget ska redovisa resultatet för det svenska systemet för statsstödda exportkrediter. Före- gående års överskott inlevereras och redovisas på inkomsttitel. Överskottet uppgick till och inlevererades . Det inlevererade överskottet 2018 är (46,) lägre än det överskott som inlevererades . inlevererade överskott uppgick till , vilket är lägre än föregående år. Det inlevererade överskottet uppgår till av genomsnittliga resultat , före bokslutsdispositioner m.m. , 2013–2017, uppgår genom- snittliga resultat till . Resultatet kan variera mycket , vilket i sin tur kan ha stora effekter på genomsnittet. redovisade ett positivt resultat på . Efter justeringar och återföringar av bokslutsdispositioner, vilka omfattar en prisförlust om , redovisades ett positivt resultat på . utdelning och inleverans av motsvarighet till statlig skatt Liten ökning av överskottet av statens fastighetsförvaltning Överskotten av statens fastighetsförvaltning uppgick till , vilket är (37,) lägre än före- gående år. Överskottet från Statens fastighets- verk var . Överskottet bestod dels av en definitiv inleverans av avkastningskrav på , dels av en preliminär inleverans av avkastningskrav på . levererade ett överskott på . Även detta bestod av dels en definitiv inleverans av avkastningskrav på , dels en preliminär inleverans av avkastningskrav på . Intäktsränta på skattekontot högre än 2017 Ränteinkomster uppgick till , vilket är (1,) lägre än föregående år. Räntor på skattekonto uppgick till , vilket är (1,) lägre än 2017. Minskningen beror framför allt på att utfallet för kostnadsränta vid underskott på skattekonto blev lägre. Inkomsterna från intäktsräntan vid överskott på skattekonto blev högre. Högre inkomster av statens aktier Inkomsttiteln av statens aktier består av utdelning och andra inkomster från statligt ägda bolag. Utdelningen baseras generellt på bolagens resultat innan. Inkomster av statens aktier uppgick till , vilket är (70,) högre än föregående år. Tabell 2.14 Aktieutdelning m.m. 2018 och 2017 Utdelningen från blev , vilket motsvarar av 2017 års S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 gavs ingen utdelning. Utdel- ningen från blev , vilket motsvarar av vinst. gavs ingen utdelning. delade ut , vilket är mer än föregående år. Inkomster från offentligrättsliga avgifter lägre 2018 Inkomsterna från offentligrättsliga avgifter upp- gick till , vilket är 193 mil- joner kronor (1,) lägre än föregående år. Inkomsterna från finansieringsavgiften från arbetslöshetskassor uppgick till , vilket är (1,) högre än 2017. Inkomsterna från avgifter vid patent- och registreringsväsendet uppgick till . Det är en ökning med (1,) jämfört med föregående år. Högre inkomster från böter Inkomsterna från Böter m.m. uppgick till , vilket är (1,) högre än föregående år. Det högre utfallet beror framför allt på att bötesmedel från blev högre än föregående år. Övriga inkomster av statens verksamhet uppgick till , vilket är högre än 2017. Ökningen förklaras bl.a. av att lokalradioavgifter från Myndigheten för press, radio och tv blev högre. betalade kommersiella radiobolag 1 306 mil- joner kronor till Myndigheten för press, radio och tv för tillstånd att sända markbunden analog kommersiell radio. Tillstånden gäller för perioden –. Avgifterna betalades i förskott och kommer därför att periodiseras kvartalsvis mot statens budget för hela perioden för att ge en rättvisande bild av intäkterna. Inkomster av försåld egendom Under inkomsttypen inkomster av försåld egendom redovisas bl.a. inkomster av försålda byggnader och maskiner, mark och annan egendom som exempelvis gruvegendom och aktier. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Tabell 2.15 Inkomster av försåld egendom Högre inkomster av försåld egendom 2018 jämfört med Inkomster av försåld egendom uppgick till , vilket är lägre än vad som beräknades i statens budget. Det beräknade beloppet i statens budget utgör en beräkningsteknisk schablon på . Jämfört med föregående år blev inkomsterna högre. Inkomsterna 2018 består främst av försäljning av statens innehav av aktier i i . skrev regeringen avtal med Euroapotheca UAB om att sälja statens innehav av aktier i i för . Efter att godkänt försäljningen avsluta- des affären . Överskottet från försäljningen blev, efter avdrag för försäljnings- omkostnader, . försäljning av fastigheter uppgick till . Under inkomsttypen Återbetalning av lån redo- visas återbetalningar av olika typer av lån där den största delen är återbetalning av studielån. Tabell 2.16 Återbetalning av lån Återbetalning av lån oförändrat jämfört med föregående år Utfallet på inkomsttypen uppgick till 738 mil- joner kronor, vilket är lägre än vad som beräknades i statens budget. med föregående år är utfallet (3,) lägre. Återbetalningen av studielån, som bl.a. avser studiemedel, blev lägre än 2017. Förändringen mellan åren beror bl.a. på att antalet låntagare av studiemedel minskade med 8 373. Återbetalningen av övriga lån blev (2,) lägre än vad som beräknades i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet lägre. Övriga lån avser bl.a. hemutrustningslån som blev högre än föregående år, vilket beror på att antalet personer som åter- betalar hemutrustningslån ökat på grund av den senaste tidens flyktingmottagande. Antalet lån uppgick till 70 200, vilket är en minskning med 1 700 lån jämfört med . Antalet lån har minskat eftersom att återbetalningarna har ökat. Hemutrustningslånet ska betalas tillbaka efter utbetalningen. Inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster består av vissa amorteringar och statliga pensionsavgifter. Tabell 2.17 Kalkylmässiga inkomster Inkomsterna uppgick till , vilket är (1,) högre än vad som beräknades i statens budget. De statliga pensionsavgifterna ökade Inkomsterna av statliga pensionsavgifter uppgick totalt till . Inkomsterna från avgifterna för statlig tjänste- pensionering uppgick till , medan inkomsterna från den särskilda löneskat- ten på pensionskostnader uppgick till 2 295 mil- joner kronor. Administrationskostnaderna för det statliga tjänstepensionssystemet blev 190 mil- joner kronor. Inkomsterna från de statliga pensionsavgifterna blev högre än beräknat i statens budget. 2017 har inkomsterna från de statliga pensions- avgifterna ökat med (6,). Tabell 2.18 Statliga pensionsavgifter Bidrag m.m. från EU Under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU redovisas bidrag från olika EU-fonder inom EU:s budget. De största enskilda bidragen kommer från Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Europeiska jord- bruksfonden. Bidragen är främst kopplade till utgifter på anslag under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, utgiftsområde 19 Regional tillväxt, utgiftsområde 22 Kommunikat- ioner samt utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Tabell 2.19 Bidrag m.m. från EU Bidrag från EU till Övriga bidrag från EU Bidrag m.m. från EU S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Inkomsterna uppgick till och är (4,2 pro- cent) lägre än vad som beräknades i statens budget. Jämfört med 2017 blev inkomsterna (18,) högre. Tabell 2.20 Bidrag från Övriga bidrag från Europeiska Bidrag från EU till Bidragen från lägre än budget Bidragen från uppgick till 2018, vilket är lägre än vad som beräknades i statens budget. Det är framför allt utbetalningarna av gårdsstöd som blivit lägre (), vilket beror på att en större del av gårdsstödet, jämfört med , kommer att betalas av EU först . Sammantaget innebär det att fordringar på ökat med , vilket kommer att redovisas som ett bidrag från EU på statens budget först . Övriga bidrag från Europeiska garanti- fonden för jordbruket blev däremot högre än beräknat. Under inkomsttiteln redovisas de valutakursdifferenser som uppstår i den löpande redovisningen till EU:s jordbruks- fonder (garanti- och landsbygd). Det högre utfallet beror främst på att kronans värde i förhållande till euron har varit betydligt svagare än vad regeringen beräknade i budgeten. Kursvinsterna uppgick till . S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 europeiska fonden för landsbygdsutveckling –2020 blev lägre. Det beror på att utbetalningstakten till projekt inom landsbygdsprogrammet 2014–2020 blev lägre än beräknat och därmed även bidragen från EU. Bidragen från EU:s regionala och sociala fonder blev högre än beräknat Bidragen från Europeiska regionala utvecklings- fonden blev högre än beräknat. Orsaken är att en större andel bidrag avseende betalades ut jämfört med . Bidragen från Europeiska socialfonden blev högre än beräknat. Det beror främst på att EU betalat ut bidrag avseende en tidigare program- period, vilket inte hade beaktats vid framtagandet av budgetpropositionen . Bidragen från EU ökade 2018 Jämfört med ökade bidragen från EU med (18,). Det beror främst på att utbetalningarna till fleråriga projekt inom ramen för EU:s program 2014–2020 ökar generellt mot slutet av programperioden efter- som allt fler projekt påbörjas och upparbetar mer kostnader i takt med att programperioden fortskrider. Sammanlagt har dessa bidrag ökat med jämfört med . minskade Övriga bidrag från EU med . Det är främst bidragen från asyl-, migrations- och integrationsfonden som minskat som en följd av det minskade flykting- mottagandet. Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Denna inkomsttyp omfattar tillkommande EU- skatter och utjämningsavgifter för LSS-kostnader (kostnader med anledning av lagen [1993:387] om stöd och service för vissa funktionshindrade). Dessutom ingår olika avräkningar som dels avser intäkter som förs till fonder, dels kompensation för mervärdesskatt till statliga myndigheter och kommuner. Tabell 2.21 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Intäkter som förs till I statens budget beräknades avräkningarna uppgå Utfallet blev -. beräkningen i statens budget blev alltså -. Avräkningarna för kompensation för mervärdesskatt till kom- munerna blev högre och beror på att kommunernas konsumtion blev högre än väntat. Jämfört med ökade Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet med . Kommunernas kompensation för mer- värdesskatt ökade med . Avräkningen av intäkter som förs till fonder ökade med , vilket beror på att resolutionsavgiften höjdes tillfälligt 2018. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 2.3Utgifter i statens budget 2018 Utgifterna i statens budget är indelade i 27 utgiftsområden. Därutöver ingår även posterna Förändring av anslagsbehållningar, Riksgälds- kontorets nettoutlåning och Kassamässig korrigering på budgetens utgiftssida. Posten Förändring av anslagsbehållningar används endast vid budgetering. Utfallet påverkar anslagsbehållningarna för respektive anslag. Utgifter i statens budget – sammanfattning I tabell 2.22 jämförs utfallet för utgifterna, dvs. den faktiska förbrukningen, dels med ursprungli- gen anvisade medel (statens budget), dels med totalt anvisade medel (inklusive ändringar av budgeten). En högre förbrukning än anvisade medel möjliggörs genom utnyttjande av ett eventuellt ingående anslagssparande eller en anslagskredit. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Tabell 2.22 Utgifter i statens budget 2018 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och Kultur, medier, trossamfund och fritid och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter m.m. i statens budget Utgifterna i statens budget uppgick till . Det är (0,) lägre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten och (2,) lägre än vad som totalt anvisades. Inom 8 av de 27 utgiftsområdena blev utgifterna mer än lägre eller högre än vad som anvisades i statens budget. Ersättningar till kommunerna för asylmottagandet högre än den ursprungliga budgeten, men lägre än totalt anvisat Utfallet för utgiftsområde 8 Migration uppgick till , vilket är 3 875 mil- joner kronor högre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten, men lägre än vad som totalt anvisades. beror framför allt på att bidrag till kommunerna för ersättningar och bostadskostnader för asyl- sökande ensamkommande barn och unga blev högre än vad som beräknades i den ursprungliga budgeten. Lägre utgifter för sjukpenning, aktivitets- och sjukersättningar än beräknat För utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning blev utgif- terna , vilket är 2 934 mil- joner kronor lägre än vad anvisade. Det beror dels på att antalet utbetalda nettodagar för sjukpenning blev lägre än beräknat, dels på att antalet personer som fick aktivitets- eller sjuk- ersättning blev lägre än beräknat. Färre kommunmottagna och lägre utgifter för ensamkommande barn och unga Utfallet för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering blev 22 217 mil- joner kronor. Det är lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror bl.a. på att antalet ensamkommande barn och unga som beviljades uppehållstillstånd och togs emot i en kommun blev lägre än beräknat. Det beror också på att utgifterna för ersättning till kommuner och landsting för mottagandet av ensamkommande barn och unga, både enligt det gamla och det nya ersättningssystemet, blev lägre än förväntat. Vidare blev utgifterna för etable- ringsersättning till nyanlända som deltar i Arbetsförmedlingens etableringsinsatser lägre än beräknat. Prioriterat studiebidrag lägre än beräknat Inom utgiftsområde 15 Studiestöd blev utfallet , vilket är lägre än vad som anvisades i budgeten. Det beror framför allt på att utgifterna för prioriterat studiebidrag för dem som saknar slut- betyg från grundskola eller gymnasium blev lägre än beräknat och på att antalet studerande med studiemedel och studiestartsstöd blev lägre än beräknat. Lägre utnyttjande av medel än beräknat För utgiftsområde 16 Utbildning och universi- tetsforskning uppgick utgifterna till 76 002 mil- joner kronor. Det är lägre än anvisat i den ursprungliga budgeten. Det beror främst på att medlen under anslag för bl.a. bidrag till lärarlöner och vuxenutbildning inte utnytt- jades fullt ut. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder lägre än beräknat Utfallet för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsu- mentpolitik uppgick till och blev därmed lägre än vad som anvisats. Det beror främst på att investe- ringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder till studerande blev lägre än beräknat. Högre kursförluster än beräknat Utgifterna inom utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. uppgick till , vilket är högre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten. Det beror bl.a. på högre kurs- och valutaförluster än beräknat.