prop · H603104 · 2019-04-11 00:00:00 — kunde därtill bidra till förbättrad kapacitet i rådet – och FN-systemet i stort – för arbetet inom kvinnor, fred och säkerhet, barn och väpnad konflikt samt klimat och säkerhet. är världen sammantaget, trots dessa resultat för i rådets arbete fortsatt osäker. oförmåga att agera i många frågor är djupt frustrerande. Oförmågan gäller allt från att lösa allvarliga konflikter som permanentas på rådets dagordning, över pågående konflikter som stängs ute från behandling i rådet, till säkerhetsrisker som borde hanteras av rådet i förebyggande syfte. , och är talande exempel på denna oförmåga En påtagligt oroande trend som förstärktes , trots ansträngningar från och likasinnade, var svårigheterna att alls diskutera mänskliga rättigheter i rådet, liksom att göra framsteg inom ansvarsutkrävande. Användningen av vetorätten – inklusive det så kallade tysta vetot i form av hot om att lägga veto – kan paralysera rådet. är det mest flagranta exemplet. Vetot har också utsträckts långt bortom dess ursprungliga avsikt vid FN:s tillblivelse. Vetorätten påverkar inte bara i politiskt laddade frågor, utan även genom det så kallade pennhållarsystemet liksom till och med i viktigare utnämningar och tillsättningar inom sekretariatet. Därför är det fortsatt angeläget att kringskära vetorätten och att helt avskaffa den vid situationer av massövergrepp. En nödvändig och anknuten åtgärd är att tillvarata de valda medlemmarnas gemensamma intresse av mer jämbördiga förhållanden avseende arbetsmetoder. En ytterligare slutsats är behovet av att säkerhetsrådet – om det ska kunna axla sitt stadgeansvar om att upprätthålla internationell fred och säkerhet – värnar sin funktion som ett forum för i första hand förhandling och diplomati. Rådet måste ha ett fungerande arbetsklimat. Fokus bör vara på att hitta lösningar som gör skillnad för människor i risk eller konflikt, snarare än på enskilda rådsmedlemmars eventuella behov av att publikt redovisa ståndpunkter. Detta kan förvisso vara motiverat om möjligheterna till meningsfullt agerande är uttömda. För utrikesförvaltningen finns ett flertal lärdomar av medlemskapet. En är att välfungerande lagarbete är avgörande för resultat. Stora delar av utrikesförvaltningen engagerades och gick i takt. , , och ambassader var djupt involverade och samarbetade nära varandra. Samarbetet och dialogen med FN-systemet, särskilt generalsekreteraren och sekretariatet, liksom förankringen och dialogen med civilsamhällesorganisationer, tankesmedjor och experter, var också nyckelfaktorer bakom uppnådda resultat. Medlemskapet har också varit utvecklande för svensk diplomati. förmåga till multilateralt agerande och genomslag har främjats. Förutom lagarbetet utmärker sig, som framgångsfaktorer, integreringen (och uppföljningen) av tematiska prioriteringar och perspektiv, liksom användningen av offentlig diplomati. Dessa kompetenser och erfarenheter tjänar väl i det löpande multilaterala arbetet – inklusive i det centrala arbetet med att genomföra Agenda 2030 för en hållbar utveckling – men också inför jämförbara uppgifter såsom kommande EU-ordförandeskap. En viktig del av det uppföljande arbetet till medlemskapet är den överlämning till inkommande rådsmedlemmar som inleddes sommaren och . För att främja fortsatt arbete med de svenska prioriteringarna i en säkerhetsrådskontext genomfördes således överlämningskonsultationer med de inkommande rådsmedlemmarna , , och . Överlämning och erfarenhetsutbyte sker även i nordisk och nordiskbaltisk krets. Stödet till – nästa nordiska land att kandidera till säkerhetsrådet (perioden –2022) – är och förutses förbli särskilt omfattande, till ömsesidig nytta. Ett nära samarbete sker också med som kandiderar för perioden –21. Internt inom utrikesförvaltningen har en genomgång gjorts för att säkra beredskap att ta vidare arbetet med prioriterade frågor i andra forum. Uppföljningar sker bland annat inom kvinnor, fred och säkerhet, klimat och säkerhet, fredsbyggande, ansvarsutkrävande, samt dialog och medling. Geografiska frågor som stod i fokus under det svenska medlemskapet inkluderade , , , samt . Det svenska engagemanget kommer att fortsätta i dessa och andra frågor såväl bilateralt som via andra plattformar, däribland genom regeringens satsning på fredsdiplomati. Ett bärande tema i uppföljningen av medlemskapet blir också att ytterligare stärka länken mellan EU och FN. Tydliga framsteg gjordes i säkerhetsrådet tack vare ansträngningar från de valda EU-rådsmedlemmarna , , och , med benäget stöd av EEAS. De nuvarande EU-rådsmedlemmarna och delar denna målsättning. Att bejaka denna utveckling är logiskt och angeläget ur svensk synvinkel –även bortom det konjunkturella behovet av en tydlig europeisk röst, som växer när andra sviktar. är nämligen ett organ med unika befogenheter. Rådet beslutar om och påverkar det internationella samfundets närvaro och engagemang i bland annat , , , , och . Det är situationer med direkt bäring på och i förlängningen även säkerhet – och det är situationer där såväl EU som FN använder sig av en bredd med verktyg. bör även framgent vara berett och villigt att axla sin del av ansvaret för att upprätthålla internationell fred och säkerhet som medlem av säkerhetsrådet. Som ett omvärldsberoende land ligger det i intresse att bidra till och slå vakt om den internationella ordning där FN och säkerhetsrådet utgör kärnan. , och världen påverkas av säkerhetsrådets beslut. Med jämna mellanrum bör vara med och fatta de besluten. 2018/19:104 Bilaga 1 Alliance of States (Alliansen av African Union Mission to (Afrikanska unionens fredsinsats i ) Children and Armed Conflict (barn och Caribbean Community (Karibiska för bekämpning av terrorism) Elected ten (säkerhetsrådets tio valda East African Community (Östafrikanska Economic Community of West African States (Västafrikanska staters ekonomiska (Europeiska unionens utrikestjänst) De tidigare, nuvarande och inkommande EU-medlemmarna i säkerhetsrådet 2018 (, , , , , , och ) Food and of the livsmedels- och jordbruksorganisation) Group of 77 (gruppering av länder inom FN) EU:s gemensamma utrikes- och Human Rights (FN:s policy för MR-efterlevnad vid stöd till styrkor som inte tillhör FN) International Criminal Court (Internationella Development (den ekonomiska United Nations Mission for the Referendum insats för folkomröstning i ) United Nations Multidimensional Integrated Stabilization Mission in the Central African United Nations Multidimensional Integrated Stabilization Mission in (Förenta nationernas stabiliseringsinsats i ) 2018/19:104 Bilaga 1 Mission in the DR (Förenta United Nations Stabilization Mission in United Nations Mission for in (insats för Middle East Peace Process (Fredsprocessen i Médecins Sans Frontières (Läkare utan Office for the Coordination of Humanitarian Affairs (kontor för Office of the High Commissioner for Human Rights (Högkommissarien för de mänskliga Weapons (Organisationen för förbud mot Organisationen för säkerhet och samarbete i Permanent five (säkerhetsrådets fem permanenta medlemmar , , Peacebuilding Commission (FN:s Protection of Civilians (skydd av civila) Presidential Statement (ordförandeuttalande) Southern African Development Community (Södra utvecklingsgemenskap) utvecklingssamarbete (Sida) (internationella vatteninstitut) Special representative of the Secretary- generalsekreterares särskilda representant) United Nations Entity for Gender Equality and the Empowerment of Women (Förenta nationernas organisation för jämställdhet och United Nations Assistance Mission in United Nations Assistance Mission for (stöduppdrag i ) United Nations - African Union Hybrid Operation in (och United Nations Environment Programme United Nations Development Programme United Nations Peacekeeping Force in 2018/19:104 Bilaga 1 United Nations High Commissioner for United Nations Children's Fund (Förenta United Nations Interim Force in (styrka i ) United Nations Integrated Peacebuilding Office in (Förenta för Abyeiområdet mellan och United Nations Integrated Strategy for the United Nations Investigative Team to Promote Accountability for Crimes Committed by Da’esh (Förenta bevisinsamling i för brott begångna av Isil/Daesh) United Nations Mission in (Förenta nationernas insats i ) United Nations Mission in Kosovo (Förenta United Nations Mission in (Förenta nationernas fredsbevarande insats i ) United Nations Mission in South (fredsbevarande insats i United Nations Regional Office for Central United Nations Operation in Côte d'Ivoire (fredsbevarande insats i United Nations Office for West and kontor för och ) Preventive Diplomacy for Central (regionala kontor för förebyggande diplomati i ) United Nations Support Mission in (stöduppdrag i ) United Nations Assistance Mission in United Nations Support Office in (stödkontor för ) United Nations Verification Mission in 1Källa: “Highlights of Practice 2017” respektive “Highlights of Practice 2018” 2Inkluderar öppna briefingar, konsultationer, trupp- och polisbidragarmöten samt möten under rubriken ”övriga frågor”. Förteckning över säkerhetsrådets resolutioner och ordförandeuttalanden –2018 S/RES/2337 (2017) Fredskonsolidering i () () S/RES/2338 (2017) (Unficyp) () S/RES/2339 (2017) (sanktionsregim) () S/RES/2340 (2017) (sanktionsregim) () S/RES/2341 (2017) Hot mot internationell fred och säkerhet orsakade av terroristhandlingar (hot mot kritisk infrastruktur) () 2018/19:104 Bilaga 3 S/RES/2342 (2017) S/RES/2343 (2017) (Uniogbis) () S/RES/2344 (2017) (Unama) () S/RES/2345 (2017) Icke-spridning/() S/RES/2346 (2017) (Unsom) () S/RES/2347 (2017) Upprätthållande av internationell fred och säkerhet (kulturarv och väpnad konflikt) S/RES/2348 (2017) S/RES/2349 (2017) Fred och säkerhet i (Tchadsjöregionen) () S/RES/2350 (2017) (Minustah) () S/RES/2351 (2017) () () S/RES/2352 (2017) och Sydsudan (Unisfa) () S/RES/2353 (2017) Sydsudan (sanktionsregim) () S/RES/2354 (2017) Hot mot internationell fred och säkerhet orsakade av terroristhandlingar () 2018/19:104 Bilaga 3 S/RES/2355 (2017) (Amisom) () S/RES/2356 (2017) Icke-spridning/() S/RES/2357 (2017) (mandat avseende inspektion av farkoster) () S/RES/2358 (2017) (Unsom) () S/RES/2359 (2017) Fred och säkerhet i (G5 Sahel-styrkan) () S/RES/2360 (2017) (sanktionsregim) () S/RES/2361 (2017) Situationen i (Undof) () S/RES/2362 (2017) (sanktionsregim) () S/RES/2363 (2017) (Unamid) () S/RES/2364 (2017) (Minusma) () S/RES/2365 (2017) S/RES/2366 (2017) S/RES/2367 (2017) (Unami) () S/RES/2368 (2017) Hot mot internationell fred och säkerhet orsakade av terroristhandlingar () S/RES/2369 (2017) (Unficyp) () S/RES/2370 (2017) Hot mot internationell fred och säkerhet orsakade av terroristhandlingar () S/RES/2371 (2017) Icke-spridning/() S/RES/2372 (2017) (Amisom) () S/RES/2373 (2017) (Unifil) () S/RES/2374 (2017) (sanktionsregim) () S/RES/2375 (2017) Icke-spridning/() S/RES/2376 (2017) (Unsmil) () S/RES/2377 (2017) S/RES/2378 (2017) FN:s fredsinsatser () S/RES/2379 (2017) Undersökningsteam för bevisinsamling i för brott begångna av Isil/Daesh (Unitad) 2018/19:104 Bilaga 3 S/RES/2380 (2017) Åtgärder mot trafficking och S/RES/2381 (2017) S/RES/2382 (2017) Polisverksamhet i FN:s fredsinsatser S/RES/2383 (2017) S/RES/2384 (2017) Bosnien och (Eufor ) S/RES/2385 (2017) S/RES/2386 (2017) och Sydsudan (Unisfa) () S/RES/2387 (2017) S/RES/2388 (2017) S/RES/2389 (2017) Situationen i Stora sjöregionen () S/RES/2390 (2017) Situationen rörande () S/RES/2391 (2017) Fred och säkerhet i (G5 Sahel-styrkan) () S/RES/2392 (2017) Sydsudan (Unmiss) () S/RES/2393 (2017) Situationen i () S/RES/2394 (2017) Situationen i (Undof) S/RES/2395 (2017) Hot mot internationell fred och säkerhet 2018/19:104 Bilaga 3 S/RES/2396 (2017) Hot mot internationell fred och säkerhet orsakade av terroristhandlingar S/RES/2397 (2017) Icke-spridning/() S/RES/2398 (2018) (Unficyp) () S/RES/2399 (2018) (sanktionsregim) () S/RES/2400 (2018) (sanktionsregim) () S/RES/2401 (2018) (humanitär paus) () S/RES/2402 (2018) (sanktionsregim) () S/RES/2403 (2018) Datum för fyllnadsval till () S/RES/2404 (2018) (Uniogbis) () S/RES/2405 (2018) (Unama) () S/RES/2406 (2018) Sydsudan (Unmiss) () S/RES/2407 (2018) Icke-spridning/() S/RES/2408 (2018) (Unsom) () S/RES/2409 (2018) (Monusco) () S/RES/2410 (2018) (Minujusth) () S/RES/2411 (2018) och Sydsudan (Unisfa) () S/RES/2412 (2018) och Sydsudan (Unisfa) () S/RES/2413 (2018) Fredsbyggande och Sustaining Peace () S/RES/2414 (2018) () () S/RES/2415 (2018) (Amisom) () S/RES/2416 (2018) och Sydsudan (Unisfa) () S/RES/2417 (2018) Konflikt och hunger () S/RES/2418 (2018) Sydsudan (sanktionsregim) () S/RES/2419 (2018) Unga, fred och säkerhet () S/RES/2420 (2018) (mandat avseende inspektion av farkoster) () S/RES/2421 (2018) (Unami) () S/RES/2422 (2018) för krigsförbrytartribunaler () S/RES/2423 (2018) (Minusma) () S/RES/2424 (2018) (sanktionsregim) () S/RES/2425 (2018) (Unamid) () S/RES/2426 (2018) Situationen i (Undof) () S/RES/2427 (2018) Barn och väpnad konflikt () S/RES/2428 (2018) Sydsudan (sanktionsregim) () S/RES/2429 (2018) (Unamid) () S/RES/2430 (2018) (Unficyp) () S/RES/2431 (2018) (Amisom) () S/RES/2432 (2018) (sanktionsregim) () S/RES/2433 (2018) (Unifil) () S/RES/2434 (2018) (Unsmil) () S/RES/2435 (2018) S/RES/2436 (2018) FN:s fredsbevarande insatser () S/RES/2437 (2018) Åtgärder mot trafficking och S/RES/2438 (2018) och Sydsudan (Unisfa) () S/RES/2439 (2018) 2018/19:104 Bilaga 3 2018/19:104 Bilaga 3 S/RES/2440 (2018) () () S/RES/2441 (2018) (sanktionsregim) () S/RES/2442 (2018) S/RES/2443 (2018) Bosnien och (Eufor ) S/RES/2444 (2018) (sanktionsregim) () S/RES/2445 (2018) och Sydsudan (Unisfa) () S/RES/2446 (2018) S/RES/2447 (2018) Polis, rättsliga frågor och kriminalvård i FN:s fredsinsatser () S/RES/2448 (2018) S/RES/2449 (2018) (humanitärt tillträde) () S/RES/2450 (2018) Situationen i (Undof) S/RES/2451 (2018) S/PRST/2017/1 S/PRST/2017/2 Fredskonsolidering i (Unowas) S/PRST/2017/3 S/PRST/2017/4 S/PRST/2017/5 S/PRST/2017/6 S/PRST/2017/7 () () S/PRST/2017/8 S/PRST/2017/9 S/PRST/2017/10 Fredskonsolidering i (Unowas) S/PRST/2017/11 S/PRST/2017/12 S/PRST/2017/13 S/PRST/2017/14 S/PRST/2017/15 Hot mot internationell fred och säkerhet orsakade av terroristhandlingar () S/PRST/2017/16 Icke-spridning/() S/PRST/2017/17 S/PRST/2017/18 S/PRST/2017/19 S/PRST/2017/20 S/PRST/2017/21 Barn och väpnad konflikt () S/PRST/2017/22 S/PRST/2017/23 S/PRST/2017/24 S/PRST/2017/25 S/PRST/2017/26 S/PRST/2017/27 FN:s fredsinsatser () S/PRST/2018/1 S/PRST/2018/2 S/PRST/2018/3 Fredskonsolidering i (Unowas) S/PRST/2018/4 (Unamid) () S/PRST/2018/5 () () 2018/19:104 Bilaga 3 S/PRST/2018/6 för krigsförbrytartribunal () S/PRST/2018/7 S/PRST/2018/8 S/PRST/2018/9 Hot mot internationell fred och säkerhet S/PRST/2018/10 FN:s fredsinsatser () S/PRST/2018/11 S/PRST/2018/12 S/PRST/2018/13 S/PRST/2018/14 S/PRST/2018/15 S/PRST/2018/16 Fredskonsolidering i (Unowas) S/PRST/2018/17 Centrala (Unoca) () S/PRST/2018/18 Skydd av civila () S/PRST/2018/19 (Unamid) () S/PRST/2018/20 Fredsbyggande och Sustaining Peace S/PRST/2018/21 Hot mot internationell fred och säkerhet Program för medlemskap i 2017–20181 har valt in som icke-permanent medlem i för perioden –18. Platsen i säkerhetsrådet är en framgång för svensk utrikespolitik och diplomati. Det ligger i intresse att som ett öppet och omvärldsberoende land bidra till och slå vakt om den internationella ordning där FN och dess säkerhetsråd är kärnan. ger säkerhetsrådet huvudansvaret för att upprätthålla internationell fred och säkerhet. kandidatur drevs utifrån kunskaper om och engagemang för internationell fred och säkerhet, liksom en tilltro till dialog och diplomati samt respekt för folkrätten som verktyg. Fördjupade kontakter med många av världens länder har gett oss en bättre bild av dagens utmaningar och hur dessa uppfattas, men också en grund för att ta vidare vårt arbete in i säkerhetsrådet. ska lyssna till de som berörs, försvara de som behöver det och stå upp för det vi tror på. 2018/19:104 Bilaga 4 ska som medlem i säkerhetsrådet vara ansvarsfull, professionell, trovärdig, dialoginriktad och öppen. Vi avser bidra till säkerhetsrådets huvuduppgift: att upprätthålla internationell fred och säkerhet. agenda är vårt arbetsprogram. Det handlar om att föra en engagerad och initierad politik i de många frågor som står på rådets dagordning, men också om att ha beredskap att hantera nya kriser och konflikter. medlemmar sitter enligt i rådet å FN:s medlemsländers vägnar. Rådet kan fatta beslut som är bindande för FN:s samtliga 193 medlemsländer. är det vår uppgift att bidra till att de besluten blir så bra och effektiva som möjligt. Folkrätt, mänskliga rättigheter, jämställdhet och ett humanitärt perspektiv utrikespolitik vilar på en stadig grund av folkrätt, mänskliga rättigheter, jämställdhet och ett humanitärt perspektiv. Det ska också säkerhetsrådstiden göra. är garanten för de mest centrala reglerna i den multilaterala rättsordningen. kommer att fortsätta att uppmärksamma kränkningar av våldsförbud, av de mänskliga rättigheterna och av den internationella humanitära rätten. Respekt för folkrättens alla delar är grunden till fred och vägen ur konflikt. 1 Publicerades på regeringens hemsida () . 2018/19:104 Bilaga 4 De globala målen för hållbar utveckling och det nya klimatavtal som antogs ingöt välbehövligt mod i det internationella samarbetet. behövs ett genombrott för arbetet för fred och säkerhet. FN måste på ett betydligt bättre sätt förebygga och hindra återfall i konflikter, inkludera kvinnor i fredsprocesser samt beakta sambanden mellan fred, säkerhet och utveckling, t.ex. vad gäller klimat, migration och jämställdhet. Alla delar av FN-systemet måste bli bättre på att arbeta integrerat för att åstadkomma varaktig fred och utveckling. Att förebygga och stävja konflikter minskar människors utsatthet och försätter färre på flykt. ”Tidig varning” måste följas av ”tidig handling”, inte minst av säkerhetsrådet. Kapitel 6 i är underutnyttjat. Ett förebyggande- och fredsbyggandeperspektiv bör genomsyra all FN- verksamhet i sviktande stater. Samarbetet med FN:s fredsbyggandekommission, där har ett djupt engagemang, måste förbättras. Resurser behöver fördelas efter uppgift och nya säkerhetshot beaktas. Ett aktivt samarbete med den nye generalsekreteraren, , blir centralt för att göra framsteg inom tidig varning, riskanalys och det konfliktförebyggande arbetet. För handlar det om en självklar prioritering, som vi länge drivit och tar med oss in i säkerhetsrådet. Världssamfundet konfronteras i ökad utsträckning med nya utmaningar. Pandemier, naturkatastrofer och klimatförändringarna är exempel på detta. Det behövs ett starkare globalt samarbete i migrationsfrågor. FN-systemet i dess helhet behöver upptäcka och hantera dessa utmaningar för internationell fred och säkerhet . Att verka för att stärka FN:s förmåga på detta område är i linje med övergripande förebyggande ansats. Klimatförändringarna utgör en särskild risk. Akut brist på vatten, mat eller energi kan snabbt skapa eller påverka en redan befintlig konfliktsituation i negativ riktning. Analys och information om klimat, miljö- och hälsohotsaspekter är därför viktiga vid planering och genomförande av FN-systemets olika typer av insatser i fält. Den operativa miljön och det politiska uppdraget för FN-insatser kommer att fortsätta att förändras och utvecklas. Helt andra krav ställs på att kunna hantera bredden av uppgifter, från främjande av säkerhet och stabilitet till skydd av civila och fredsbyggande. Samtliga komponenter – militära, polisiära och civila – spelar en viktig och ömsesidigt förstärkande roll. bidrag med trupp till FN:s fredsbevarande insats i (MINUSMA) och de erfarenheter vi fått tack vare detta är ett viktigt bidrag till arbetet med att utveckla FN-insatserna i fält. Det är centralt att arbeta med effektivisering av FN:s insatser. behöver också säkerhetsrådet, som utformar mandat för insatserna, ta hänsyn till vilka förmågor som krävs och vilken kapacitet som finns att En tydligare prioritering inom den fredsfrämjande verksamheten kan såväl bidra till att stärka FN:s trovärdighet i fält, som till ett mer effektivt resursutnyttjande. FN:s insatser ska ha tydliga och Det sexuella våld som internationell trupp använt mot civilbefolkning bl.a. i är fullständigt oacceptabelt. agera kraftfullt för att motverka sexuella övergrepp i samband med FN- kommer med kraft driva krav på effektiv nolltolerans. Kvinnor, fred och säkerhet är en prioritet för som medlem i säkerhetsrådet. Kvinnors aktiva inflytande i fredsprocesser är en strategisk fråga för internationell fred och säkerhet. Det normativa ramverket är till stor del på plats men uppföljning och genomförande kan och måste bli bättre. Som medlem kommer vi att arbeta för att genomförandet på marken stärks i de landsituationer som står på säkerhetsrådets dagordning. Ett starkt inflytande av kvinnor behövs i varje fredsprocess för att skapa legitimitet, ägandeskap och hållbarhet. För detta behövs tydliga mandat från säkerhetsrådet, inklusive när det gäller uppföljning och ansvarsutkrävande. Rådet behöver också granska att de fredsbevarande insatsernas arbete med kvinnor, fred och säkerhet är konsekvent, integrerat och långsiktigt. Det kan handla om att bjuda in en representant för en kvinnoorganisation till att ge en briefing i säkerhetsrådet, men även att FN i fält för dialogen. Informationsinhämtningen behöver också utvecklas. Könsuppdelad statistik kan i högre utsträckning användas för att synliggöra hur kvinnor respektive män drabbas av en konflikt. På så vis kan bättre underlag inhämtas för beslut om lämpliga åtgärder. FN behöver också en adekvat resurssättning för arbetet med kvinnor, fred och säkerhet. kommer att vara aktivt engagerad i rådets informella arbetsgrupp för kvinnor, fred och säkerhet. Ökad transparens, representativitet och effektivitet är en målsättning för svensk FN-politik. Det var ett nyckelbudskap i vår kandidatur och blir en viktig dimension som medlem. Vårt arbetssätt ska präglas av transparens och dialog, på ett sätt som bidrar till både förankring och förtroende. Att ha dialog är centralt. Det gäller andra länder i säkerhetsrådet, länder på rådets dagordning, länder som bidrar med trupp till FN:s insatser, civilsamhället, regionala aktörer samt regionala organisationer. De som berörs behöver konsulteras. Att ha en dialog innebär inte alltid att man är 2018/19:104 Bilaga 4 Vetoanvändningen måste begränsas – särskilt vid situationer av massövergrepp som – och helt avskaffas. stödjer och deltar i initiativ för att begränsa användandet av vetot, särskilt i fall där risk för folkmord, brott mot mänskligheten eller krigsbrott föreligger. Samarbete med regionala organisationer FN och EU verkar sida vid sida. Som aktiv medlem i båda avser bidra till att stärka samarbetet dem emellan. Ett starkt FN mår bra av ett starkt EU – och vice versa. FN:s samarbete med regionala organisationer är principiellt viktigt. Det gäller inte minst samarbetet med Afrikanska unionen i säkerhetsrådssammanhang. kommer att verka för en fortsatt utveckling av det omfattande samarbetet mellan AU och FN i första hand vad gäller fred och säkerhet. kommer fortsatt att inta en konsekvent och samordnad svensk hållning i de olika internationella organisationer där vi medverkar. Rådets arbete domineras av landsspecifika situationer. Detta blir också fokus för som rådsmedlem. Det är i den geografiska kontexten som våra tematiska prioriteringar främst ska få genomslag. Rådets agenda är delvis händelsestyrd, varför det är viktigt att ha beredskap för det oväntade. Rådets geografiska fokus kan således komma att skifta som medlem. En betydande del av säkerhetsrådets agenda rör . De största fredsbevarande insatserna finns på den afrikanska kontinenten. I har också FN sin bredaste närvaro och ofta en operativ roll för fred och säkerhet.