prop · H60333 · 2019-01-07 00:00:00 — utlämnandet på grund av en skyldighet att lämna ut uppgifter till vissa utpekade myndigheter enligt olika författningar. I den mån ett sådant utlämnande inte täcks av lagens övriga sekundära ändamålsbestämmelser, kan uppgifter lämnas ut med stöd av detta ändamål. I andra fall är Transportstyrelsen enligt lag eller förordning skyldig att på begäran lämna ut uppgifter till andra. Ett exempel är skyldigheten enligt 6 kap. 5 § OSL att i vissa fall lämna ut uppgifter till en annan myndighet. Vidare finns det ett antal författningar med bestämmelser som medger att uppgifter får lämnas ut utan att det finns någon skyldighet att göra det. Ett exempel på en sådan bestämmelse är 10 kap. 15 § OSL. bestämmelsen anges att sekretess inte hindrar att uppgift lämnas till Ett annat exempel är 10 kap. 27 § OSL som innebär att en sekretessbelagd uppgift får lämnas till en annan myndighet, om det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas ut har företräde framför det intresse som sekretessen ska skydda. Av punkt 3 framgår att personuppgifter som behandlas med stöd av 3, 7, 11, 14 eller 16 § även får behandlas om det är nödvändigt för att tillhanda- hålla information till en utländsk myndighet, ett EU-organ eller en mellanfolklig organisation, om utlämnandet av uppgifterna sker med anledning av medlemskap i unionen, eller i enlighet med enligt en internationell konvention som har tillträtt eller ett av godkänt avtal med främmande stat eller mellanfolklig Bestämmelsen ger stöd för själva behandlingen av personuppgifterna, medan utrymmet för att lämna ut dem kan begränsas av bestämmelser om sekretess eller dataskyddsförordnings bestämmelser om överföring av personuppgifter till tredjeländer eller internationella Prop. 2018/19:33 organisationer. Är det fråga om en särskild föreskrift i lag eller förordning följer av 8 kap. 3 § OSL att sekretess inte hindrar ett utlämnande till en utländsk myndighet eller en mellanfolklig organisation. Med lag likställs en EU-förordning (se prop. 1998/99:18 s. 41 och 75, prop. 1999/2000:126 s. 160 och 283 och prop. 2017/18:105 s. 27 och 190). I övrigt gäller enligt samma bestämmelse att sekretessbelagda uppgifter får lämnas ut till utländska myndigheter eller mellanfolkliga organisationer om uppgiften i motsvarande fall skulle få lämnas ut till en svensk myndighet och det enligt den utlämnande myndighetens prövning står klart att det är förenligt med svenska intressen att uppgiften lämnas till den utländska myndigheten eller den mellanfolkliga organisationen. 18 § Personuppgifter som behandlas enligt 3, 7, 11, 14 eller 16 § får behandlas även för andra ändamål, under förutsättning att uppgifterna inte behandlas på ett sätt som är oförenligt med det ändamål för vilket uppgifterna samlades in. Paragrafen anger att uppgifter som behandlas enligt de primära ändamålen i 3, 7, 11, 14 eller 16 § i lagen får behandlas även för andra ändamål. Bestämmelsen gäller inom samtliga Transportstyrelsens verksamhetsom- råden på vägtrafikområdet, dvs. avseende fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn. Övervägandena finns i avsnitt 7.13.4. I paragrafen anges att uppgifter som behandlas för något av de primära ändamål som anges i 3, 7, 11, 14 eller 16 § får behandlas även för andra ändamål under förutsättning att behandlingen inte är oförenlig med insamlingsändamålet. Behandling av personuppgifter enligt denna paragraf förutsätter således att uppgifterna har samlats in för något av de primära ändamål som anges i lagen. Bestämmelsen är utformad i nära anslutning till artikel 5.1 b i dataskyddsförordningen, den s.k. finalitets- principen, och bör tolkas på samma sätt. Detta innebär bl.a. att behandling för arkivändamål av allmänt intresse, vetenskapliga eller historiska forskningsändamål eller statistiska ändamål i enlighet med artikel 89.1 i förordningen inte ska anses vara oförenlig med de ursprungliga ändamålen. Det innebär också att de omständigheter som anges i artikel 6.4a–e i förordningen ska beaktas vid bedömningen av om behandlingen är förenlig med finalitetsprincipen. 19 § I fråga om en personuppgift om vem som är registrerad ägare till ett fordon gäller den registrerades rätt till rättelse i artikel 16 i EU:s dataskyddsförordning enbart i den utsträckning som rättelse kan ske utan skada för någon annans rättigheter eller friheter. Före rättelse av en uppgift om vem som är registrerad ägare till ett fordon, ska Transportstyrelsen ge den som berörs av åtgärden tillfälle att yttra sig. yttrande behöver dock inte inhämtas om den som berörs av åtgärden är okänd eller om det är uppenbart obehövligt. I paragrafen regleras rätten att få en personuppgift om registrerad Övervägandena finns i avsnitt 7.21.3. Av första stycket framgår att rätten att få en personuppgift om registrerad fordonsägare rättad endast gäller i den utsträckning som rättelse kan ske utan skada för någon annans rättigheter eller friheter. innebär en begränsning av den registrerades rätt till rättelse enligt artikel 16 i dataskyddsförordningen. Begränsningen gäller dock bara i fråga om en uppgift om vem som är registrerad fordonsägare. uppgift får endast rättas om det kan ske utan skada för någon annan än den registrerades rättigheter eller friheter. En bedömning av eventuell skada ska således göras innan rättelse får ske. Skada skulle t.ex. kunna uppstå om en person genom en rättelse retroaktivt skulle bli ansvarig för skulder knutna till fordonet. bestämmelse gäller inte för uppgifter om juridiska personer och avlidna (jfr 1 kap. 3 §). sådana uppgifter får i stället 36 § förvaltningslagen (2017:900) tillämpas. I andra stycket anges att den som berörs av ett beslut om rättelse ska få möjlighet att yttra sig innan en rättelse sker. En förutsättning är dock att Transportstyrelsen känner till den berörda personen. behöver inte inhämta något yttrande om det är uppenbart obehövligt. 20 § Tillgången till personuppgifter ska begränsas till vad var och en behöver för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. Personuppgifter som har behandlats för ändamål som anges i 3–15 §§, 16 § 2 och 17 § ska avskiljas så att tillgången till dem begränsas om de inte längre behövs i Transportstyrelsens löpande verksamhet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela ytterligare föreskrifter om säkerhetsåtgärder till skydd för personuppgifter. Paragrafen reglerar säkerhetsåtgärder till skydd för personuppgifter. Övervägandena finns i avsnitt 7.17 och 7.22. I första stycket slås fast att tillgången till personuppgifter hos Transportstyrelsen ska begränsas till vad var och en behöver för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. Det är den personuppgiftsansvariga myndig- heten som har ansvar för att avgöra vilka uppgifter respektive medarbetare behöver för att kunna fullgöra sina uppgifter. för att datasystemen utformas så att det är möjligt att på ett ändamålsenligt sätt begränsa tillgången till information på individnivå. Enligt andra stycket ska Transportstyrelsen avskilja personuppgifter som behandlats för de ändamål som anges i 3–15 §§, 16 § 2 och 17 § när uppgifterna inte längre behövs för den löpande verksamheten. avskiljande menas att personuppgifterna tas bort från automatiserade uppgiftssamlingar eller system som används i verksamheten, t.ex. från ett Det åligger Transportstyrelsen att införa rutiner för när avskiljande ska ske och på vilket sätt. Avskiljandet får inte innebära att uppgifter gallras i strid med arkivlagen (1990:782) eller föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen eller föreskrifter som har meddelats med stöd av denna lag. Som framgår av första stycket åligger det Transportstyrelsen att begränsa den interna tillgången till avskilda personuppgifter till det som varje medarbetare behöver för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. vissa fall finns dock ett behov av tillgång till uppgifter i redan avslutade Det kan till exempel vara aktuellt i Transportstyrelsens Vid tillsyn av en tillståndshavare kan en handläggare . 2018/19:33 exempelvis ha behov av tillgång till uppgifter i det avslutade ärendet om beviljande av tillstånd. Tillgång ska därför inte bara beviljas arkiverings- personal, utan även handläggare som kan vara i behov av uppgifter som är avskilda i sitt dagliga arbete. Tredje stycket innehåller en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela ytterligare föreskrifter om säkerhetsåtgärder till skydd för personuppgifter. 21 § Det är förbjudet att utföra sökningar i syfte att få fram ett urval av personer grundat på sådana uppgifter som avses i artikel 9.1 i EU:s dataskyddsförordning. Paragrafen reglerar sökning. Övervägandena finns i avsnitt 7.14. Av paragrafen framgår att det är förbjudet att utföra sökningar i syfte att få fram ett urval av personer grundat på känsliga personuppgifter. Sök- begränsningen omfattar alla tekniska åtgärder som innebär att uppgifter används för att strukturera eller systematisera information i syfte att få fram ett urval av personer grundat på känsliga personuppgifter. Därmed förbjuds sökningar som görs för att få fram ett urval av personer som t.ex. grundas på uppgifter om hälsa. Däremot hindrar bestämmelsen inte sökningar som görs i ett annat syfte än att identifiera ett urval av individer, t.ex. för att ta fram verksamhetsstatistik eller för registervård. 22 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter för registrering och ärendehandläggning enligt denna lag och enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Paragrafen innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om avgifter enligt vägtrafikdatalagen och föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Övervägandena finns i avsnitt 7.24. Transportstyrelsens verksamhet är i huvudsak avgiftsfinansierad. Bemyndigandet ger stöd för att meddela föreskrifter om avgifter för registrering och ärendehandläggning enligt vägtrafikdatalagen och före- skrifter som har meddelats med stöd av lagen. Med avgifter för registrering avses exempelvis den vägtrafikregisteravgift som tas ut av vissa fordonsägare. Avgifter för ärendehandläggning kan t.ex. avse prövning av ansökningar om direktåtkomst och vissa registerutdrag. 3 kap. Gemensamt tillgängliga uppgifter 1 § Detta kapitel innehåller särskilda bestämmelser för behandling av personuppgifter som görs eller har gjorts gemensamt tillgängliga i Transportstyrelsens verksamhet på vägtrafikområdet. Uppgifter som endast ett fåtal personer har rätt att ta del av anses inte som gemensamt tillgängliga. Detta kapitel gäller inte när personuppgifter behandlas med stöd av 2 kap. 16 § 1. Lagen skiljer mellan behandling av ”gemensamt tillgängliga uppgifter” (inklusive behandling som innebär att personuppgifter görs gemensamt tillgängliga) och annan behandling av personuppgifter. särskilda bestämmelser om gemensamt tillgängliga uppgifter. anger de grundläggande kraven för att uppgifter ska anses vara gemensamt Övervägandena finns i avsnitt 7.18. I första stycket föreskrivs att de mer begränsande bestämmelserna i 3 kap. gäller vid behandling av personuppgifter som görs eller har gjorts gemensamt tillgängliga i Transportstyrelsens verksamhet på vägtrafikom- En uppgift anses tillgänglig om en person har såväl faktisk möjlighet att ta del av uppgiften som rättslig behörighet att göra det. bedömningen av om personuppgifter är att anse som gemensamt tillgängliga eller inte är om uppgifterna bara är åtkomliga för en bestämd och begränsad personkrets. Om avsikten är att uppgifterna ska vara åtkomliga för en i förväg obestämd krets av anställda inom Transport- styrelsen får uppgifterna alltid anses vara gemensamt tillgängliga. exempel kan nämnas att uppgifter som förs in i vägtrafikregistret normalt är av den karaktären. Uppgifter som myndigheter eller enskilda har tillgång till genom direktåtkomst är alltid gemensamt tillgängliga, se kommentaren till 4 §. Om uppgifterna lagras på ett sådant sätt att endast en viss person har tillgång till dem, kan uppgifterna normalt inte anses gemensamt tillgäng- Personuppgifter som lagras elektroniskt på hårddisken i en dator eller en server i samband med att en enskild tjänsteman arbetar med ordbehand- ling och som är åtkomliga endast för tjänstemannen själv (och för system- administratören) kan alltså inte anses vara gemensamt tillgängliga. sådana fall är bestämmelserna i 3 kap. inte tillämpliga. Det gäller även om syftet är att uppgifterna senare ska lagras så att andra får tillgång till dem. Det är alltså först när insamlade uppgifter görs tillgängliga för fler än ett fåtal personer som bestämmelserna i 3 kap. blir tillämpliga. är att den som samlar in uppgifter, som kan antas bli gemensamt till- gängliga , redan vid insamlingstillfället har goda skäl att beakta de särskilda regler som gäller för behandling av gemensamt tillgängliga personuppgifter för att inte försvåra den fortsatta behand- I vilken utsträckning uppgifter som är tillgängliga enbart för en bestämd krets av personer är att anse som gemensamt tillgängliga får bedömas med hänsyn till främst hur många personer som har tillgång till uppgifterna. Enbart det förhållandet att fler än en har tillgång till uppgifterna innebär inte att uppgifterna ska anses gemensamt tillgängliga. görs exempelvis inom ramen för ett ärende eller ett projekt som endast vissa utpekade tjänstemän har tillgång till kan alltså falla utanför regleringen i 3 kap. Om antalet tjänstemän i en sådan grupp uppgår till fler än ett fåtal, måste dock de personuppgifter som behandlas inom gruppen, trots att den är avgränsad, anses vara gemensamt tillgängliga. går får bedömas med hänsyn till samtliga omständigheter i ett enskilt fall, men en tumregel kan vara att uppgifterna är att anse som gemensamt tillgängliga om antalet deltagare i gruppen överstiger tio. faktiskt hanterar uppgifterna saknar däremot betydelse för bedömningen. Även den tid under vilken uppgifter avses bli behandlade kan ha betydelse för frågan om uppgifterna ska anses vara gemensamt tillgängliga I ett ärende eller projekt med längre varaktighet måste man räkna Prop. 2018/19:33 med att de personer som sysslar med ärendet eller projektet med tiden kommer att bytas ut. Som en följd av detta kommer de uppgifter som behandlas att bli tillgängliga för ett större antal personer än vad som motsvarar det normala antalet deltagare i gruppen. Mot den bakgrunden kan uppgifter som behandlas i ärenden eller projekt vilkas handläggning drar ut ibland anses vara gemensamt tillgängliga, trots att antalet deltagare vid varje givet tillfälle är begränsat till en mindre grupp av personer. När det gäller frågan om huruvida en uppgift är gemensamt tillgänglig eller inte är det viktigt att framhålla att karaktären av en uppgift kan förändras som den behandlas. Uppgifter som från början har betraktats som icke gemensamt tillgängliga kan vara att anse som gemensamt tillgängliga. Då ska de strängare bestämmelserna om behandling av gemensamt tillgängliga uppgifter tillämpas. Av andra stycket följer att bestämmelserna i 3 kap. inte gäller när personuppgifter behandlas med stöd av bestämmelserna i 2 kap. 16 § 1 om diarieföring m.m. I kommentaren till den paragrafen utvecklas närmare vilken personuppgiftsbehandling som får utföras med stöd av de bestämmelserna. Personuppgifter som får göras gemensamt tillgängliga 2 § Personuppgifter i Transportstyrelsens verksamhet på vägtrafikområdet som rör fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn får göras gemensamt tillgängliga. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om sådana uppgifter. I paragrafen anges vilka uppgifter som får göras gemensamt tillgängliga. Övervägandena finns i avsnitt 7.18.2. Enligt första stycket får personuppgifter i Transportstyrelsens verksam- het på vägtrafikområdet som rör fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn göras gemensamt tillgängliga. Transportstyrelsen får enligt 2 kap. 3, 7, 11, 14 och 16 §§ samla in personuppgifter för ett flertal primära ändamål inom ramen för de olika verksamhetsområdena, bl.a. för frågor om fordons registrering och användning, behörighet att föra ett fordon och tillstånd att bedriva yrkesmässig verksamhet. Det rör sig exempelvis om uppgifter om fordonsägare, vissa tekniska uppgifter om ett fordon, körkortsinnehav och innehavare av tillstånd att bedriva yrkesmässig verksamhet. Personupp- gifter som behandlas för något av de primära ändamålen får även göras gemensamt tillgängliga i verksamheten. I andra stycket upplyses att regeringen eller den myndighet som rege- ringen bestämmer kan meddela närmare föreskrifter om uppgifter som görs gemensamt tillgängliga. 3 § Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om sökbegrepp. Vid sökning i personuppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga får det endast användas sökbegrepp som anges i sådana föreskrifter. Begränsningen i första stycket gäller inte vid sökning i en viss handling. 2018/19:33 Paragrafen reglerar sökning i gemensamt tillgängliga uppgifter. Övervägandena finns i avsnitt 7.18.3. I första stycket första meningen finns en upplysningsbestämmelse om att regeringen kan meddela föreskrifter om sökbegrepp. Enligt andra meningen begränsas möjligheterna att utföra sökningar i gemensamt till- gängliga uppgifter. Vid en sådan sökning får det endast användas sådana sökbegrepp som framgår av föreskrifter som regeringen har meddelat. Enligt andra stycket gäller inte sökbegränsningsreglerna i första stycket vid sökning som görs i en viss handling som redan har identifierats. Med handling avses en färdig elektronisk handling dvs. en handling som har getts en bestämd, fixerad form som kan återskapas gång på gång. Det rör sig således här om sökning endast i begränsade informationsmängder. 4 § Direktåtkomst till personuppgifter hos Transportstyrelsen får endast 1.medges till sådana uppgifter som avses i 2 kap. 1 §, 2.medges för de ändamål som anges i 2 kap. 3 och 4 §§, 5 § 1–4, 6–15 §§, 16 § 2 samt 17 och 18 §§, och 3.avse personuppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga. Den registrerade får ha direktåtkomst till personuppgifter som rör honom eller henne. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om 1.omfattningen av direktåtkomsten, 2.undantag från första stycket 1, och 3.behörighet och säkerhet vid direktåtkomst. I paragrafen anges under vilka förutsättningar direktåtkomst får medges till personuppgifter i Transportstyrelsens verksamhet. Övervägandena finns i avsnitt 7.19.1. Med direktåtkomst avses att någon har direkt tillgång till register, databaser eller andra samlingar av uppgifter som behandlas automatiserat och på egen hand kan söka efter information, dock utan att kunna påverka innehållet i uppgiftssamlingen. I uttrycket direktåtkomst ligger också att den som är ansvarig för uppgiftssamlingen inte har någon kontroll över vilka uppgifter som mottagaren vid ett visst tillfälle får del av. I första stycket anges ramarna för vilka uppgifter som får omfattas av direktåtkomst och för vilka syften direktåtkomst får beviljas. Bestäm- melsen innebär inte en absolut rätt till direktåtkomst om förutsättningarna är uppfyllda, utan anger endast i vilken form uppgifter får lämnas ut. Möjligheten att lämna ut uppgifter genom direktåtkomst kan begränsas genom att vissa uppgifter är skyddade av sekretess. I de fall en sekretess- brytande bestämmelse kan åberopas kan dock även sådana uppgifter lämnas ut genom direktåtkomst. Möjligheten att ge direktåtkomst saknar sekretessbrytande verkan. Av punkt 1 följer att direktåtkomst endast får medges till uppgifter som ingår i vägtrafikregistret. En uppräkning av de uppgifter som ska ingå där kommer att regleras i förordning, jfr kommentaren till 2 kap. 1 §. Enligt punkt 2 får direktåtkomst endast medges för de ändamål som anges i 2 kap. 3 och 4 §§, 5 § 1–4, 6–15 §§, 16 § 2 samt 17 och 18 §§. Direktåtkomst får således medges för samtliga primära ändamål utom för ändamålet i 2 kap. 16 § 1 om diarieföring m.m. och för samtliga sekundära Prop. 2018/19:33 ändamål utom då mottagarens syfte är att komplettera eller kontrollera kund- eller medlemsregister eller liknande register eller att göra en s.k. urvalsdragning för direkt marknadsföring av information om fordons- ägare. I punkt 3 anges att direktåtkomst endast får medges till personuppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga. Direktåtkomst får således medges endast till insamlade uppgifter som har gjorts tillgängliga för fler än ett Av andra stycket följer att den registrerade alltid får ha direktåtkomst till sina egna personuppgifter. I tredje stycket finns en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om direktåtkomst i olika avseenden. Enligt punkt 1 kan föreskrifter meddelas om omfattningen av direktåt- Direktåtkomst behöver således inte medges till samtliga Av punkt 2 följer att föreskrifter kan meddelas om undantag från förbudet i första stycket 1 att medge direktåtkomst till andra uppgifter än sådana som ingår i vägtrafikregistret enligt 2 kap. 1 §. därmed vid behov medges till exempelvis en elektronisk handling. Föreskrifter får enligt punkt 3 meddelas om behörighets- och säkerhets- frågor såvitt avser direktåtkomst. 5 § Den som har medgetts direktåtkomst ansvarar för att tillgången till person- uppgifter begränsas till vad var och en behöver för att kunna fullgöra sina arbets- Paragrafen reglerar ansvaret för att tillgången till personuppgifter som har lämnats ut genom direktåtkomst begränsas. Övervägandena finns i avsnitt Av paragrafen framgår att den som har beviljats direktåtkomst till personuppgifter som behandlas enligt lagen ansvarar för att tillgången till Mottagaren, som kan vara antingen en allmän eller en enskild aktör, är alltså skyldig att se till att endast den som behöver en uppgift för att fullgöra sina arbetsuppgifter har möjlighet att få del av 6 § Vid sökning genom direktåtkomst i en annan stats register över vägtransport- företag enligt artikel 16 i och rådets förordning (EG) nr 1071/2009 av om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik och om upphävande av rådets direktiv /26/EG, i lydelsen enligt rådets förordning (EU) nr 517/2013, får den svenska kontaktpunkten behandla uppgifter endast i den utsträckning den andra staten tillåter det och behandlingen i motsvarande fall hade varit tillåten enligt EU:s dataskyddsförordning, lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning, denna lag och föreskrifter som har meddelats i anslutning till dessa lagar. Paragrafen reglerar den svenska kontaktpunktens möjlighet att göra sökningar i andra staters register över vägtransportföretag i enlighet med artikel 16 i och rådets förordning (EG) nr 1071/2009. 2018/19:33 Paragrafen motsvarar 8 a § LVTR, men har anpassats till den nya personuppgiftsregleringen på vägtrafikområdet. Övervägandena finns i avsnitt 7.19.1. Transportstyrelsen är även i fortsättningen den svenska kontaktpunkten (jfr 1 kap. 2 § tredje stycket FVTR). 1.Denna lag träder i kraft . 2.I lagen (2019:000) om upphävande av lagen (2001:558) om vägtrafikregister finns bestämmelser om a) ärenden som avser en begäran om rättelse av en uppgift om registrerad fordonsägare som har gjorts före ikraftträdandet, och b) överklagande av beslut. Lagen träder enligt bestämmelsen i punkt 1 i kraft . Av punkt 2 framgår att det finns övergångsbestämmelser att beakta i lagen om upphävande av lagen (2001:558) om vägtrafikregister. Över- gångsbestämmelserna gäller i fråga om ärenden som avser en begäran om rättelse av en uppgift om vem som är registrerad fordonsägare, om ärendet har inletts före , och om överklagande av beslut.