prop · H70334 · 2019-10-30 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2019/20:34 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten inom m.m. och . Utvecklingen i och första Val av ny generalsekreterare............................................................. EU:s anslutning till för de mänskliga Samarbetet med den parlamentariska församlingen och kongressen för regionala och lokala myndigheter............................. 4.2Kongressen för regionala och lokala myndigheter (kongressen) ....................................................................... 5 Övergripande frågor och Den europeiska domstolen för de och ministerkommitténs övervakning ............. Romers möjlighet att åtnjuta sina Lika rättigheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck ........................ Rättigheter för personer med Yttrande- och mediefrihet................................ Demokrati- och rättsfrågor ............................................... Gruppen av stater mot korruption (Greco) ...... Samarbete på kulturområdet............................ Samarbete på ungdomsområdet....................... utvecklingsbank (CEB) .............................. 6 Relationer till andra länder och utvecklingen i vissa Konflikter i och mellan medlemsstater............................ 7 Relationer till internationella organisationer.................................. Europeiska Unionen (EU) ............................................... 7.2Organisationen för säkerhet och samarbete i Förteckning över medlemsstater samt kandidat-och Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde och genomgår i flera avseenden en prövande tid. Utvecklingen och uppslutningen kring kärnvärden – mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer – är på flera områden oroväckande. Politisk populism och främlingsfientliga krafter har betydande genomslag i flera av de 47 medlemsstaterna. Bristande förtroende för gemensamma institutioner och gemensam övervakning av rättighetsfrågor återkommer i debatten. Den samlade bilden av denna utveckling är komplex och mångtydig. Kärnvärdena är satta under diskussion och behovet av , med organisationens kompetens och arbete till stöd för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, har ökat. Inte minst frågorna som handlar om att värna och främja demokratin har vuxit i betydelse. verksamhet inom demokratiområdet är inriktad på åtgärder för att stärka det demokratiska styrelseskicket på alla nivåer, stöd för politisk pluralism och ökad delaktighet från medborgare och civilsamhällets sida. Verksamheten i har i hög grad påverkats av relationen till , vad gäller såväl utvecklingen av mänskliga rättigheter (MR-utvecklingen) i och politik i sitt europeiska närområde som vägran att betala sin medlemsavgift till organisationen. Dessa frågor har återkommande debatterats i ministerkommitténs möten med en bred uppslutning i kritiken av för dess aggressionspolitik i östra . Den principfasta kritiken av illegala annektering av består. Budskapet till i ministerkommittén har varit tydligt och klart formulerat av EU-länderna och av en mycket stor majoritet av 47 medlemsstater. På motsvarande sätt består kritiken av ryskt agerande i och på andra håll där s.k. grå zoner förekommer. Sedan () efter den illegala annekteringen av 2014 dragit in de ryska parlamentarikernas rösträtt i parlamentarikerförsamlingen, upphörde 2017 att betala sin medlemsavgift. Eftersom ryska valt att inte nominera en parlamentarikerdelegation har inte heller deltagit i PACE:s arbete . deltagande i församlingen och i i övrigt är en förutsättning för att ska kunna granska landets efterlevnad av sina åtaganden som medlemsstat. Denna situation, som framkallats av , har i hög grad kännetecknat arbetet i . av informella samtal och kontakter med företrädare för initierade det finska ordförandeskapet i ministerkommittén förslag som inskärper respekt för territoriell integritet och suveränitet, understryker deltagande av parlamentariker från alla medlemsstater i (med förbehåll för begränsningar som ministerkommittén kan besluta i enlighet med stadga), samt förutser en förstärkt granskningsprocedur med en tydligare roll för PACE när respekten för organisationens grundläggande värden sätts i fråga. beslutade vid utrikesministermötet i att gå vidare med frågan om en förstärkt granskningsprocedur men ansåg att det var upp till PACE att utvärdera situationen och ta slutlig ställning till frågan om deltagande av en rysk parlamentarikerdelegation. Det har också varit regeringens uppfattning att frågan om de ryska parlamentarikernas rösträtt i PACE måste avgöras av församlingen. Vid sin session beslutade PACE att ställa sig bakom de förslag som aktualiserats . nominerade därefter en delegation till PACE och återupptog betalningen av medlemsavgiften. Också utvecklingen i andra enskilda medlemsstater fortsätter att spela en framträdande roll. Det gäller särskilt , där en rad grundläggande frågor består om rättsstatens funktion och demokratiska principers tillämpning. Den dialog som generalsekreterare initierat har fortsatt. Visst gehör kan noteras, men på det hela taget består den nedslående bild som etablerades snart efter kuppförsöket 2016. Det har lett till ett stort antal klagomål till , inte minst relaterade till yttrandefrihet och mediesektorn. Situationen i fortsätter att väcka betydande frågor. av aktivitet från sida frigavs oppositionspolitikern , som enligt hållits fängslad på sakligt omotiverade grunder. Utvecklingen förstärker intrycket att behöver en regionalt stark organisation för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. ska vara ett excellenscentrum för kärnvärden med kapacitet, kunskap och politisk styrka att uttala sig med auktoritet. För det krävs att organisationen fortsätter att reformeras och utvecklar sina förmågor. har också lagt ner stor kraft på att utveckla som organisation med fokus på kärnuppgifterna. Den nyvalda generalsekreteraren, tidigare utrikesminister , som tillträder , har en viktig uppgift att driva vidare det reformarbete som initierats och bedrivits under tid som generalsekreterare. Viktiga byggstenar i detta arbete är att för mänskliga rättigheter består som en stark och självständig uttolkare av , att fortsätter att utveckla sitt reformarbete i enskilda medlemsstater med kompetent rådgivning, genom såväl expertkunskap i sekretariatet som fristående rådgivning genom för demokrati genom lag, samt att den granskande, uppföljande verksamheten under organisationens olika konventioner bedrivs målinriktat och effektivt. Biståndsprogramverksamheten för demokrati- och rättsstatsutveckling fortsätter att ha en viktig uppgift i att ge stöd och hjälp till medlemsstaterna och partnerländerna för att utveckla respekten för de mänskliga rättigheterna, grundläggande demokratiska värden och rättsstatens principer. Såväl EU som bilateralt är stora bidragsgivare till verksamheten. arbetsprogram är upplagt på ett sätt som tydliggör organisationens bidrag till genomförande av FN:s utvecklingsmål i agenda 2030. 2019/20:34 har en ny MR-kommissarie (kommissarie för mänskliga rättigheter), från Bosnien och , tillträtt och fortsatt enligt de nu väl etablerade arbetsmetoder som skapats av hennes företrädare med inriktning på såväl tematiska frågor som utvecklingen i de enskilda länderna. MR-kommissarien är en självständig röst i MR-debatten på den europeiska kontinenten. Bland enskilda verksamhetsområden i bör särskilt uppmärksammas arbetet mot kvinnovåld i den förhållandevis nya Istanbulkonventionen . Verksamheten har byggts med stor kraft genom flera granskningsrapporter, bl.a. av . Konventionen erbjuder en utmärkt grundval för att rikta politiskt ljus mot frågor om våld mot kvinnor och våld i hemmet. På sina håll har arbetet mötts med misstänksamhet och frågor om traditionella könsroller. Det är av största vikt att följa denna debatt och motverka de stereotyper som ibland framträder. 2 Val av ny generalsekreterare generalsekreterare väljs enligt en särskild process, där regeringarna i 47 medlemsstater nominerar kandidater till generalsekreterarposten. tar därefter fram en lista över kandidater bland dem som nominerats. Det är sedan den parlamentariska församlingen som utser generalsekreterare genom val från kandidaterna på listan. Valet av generalsekreterare ska vägledas av de kriterier som tagits fram i den rapport som dåvarande premiärminister utarbetade på uppdrag av i 2005. Kriterierna innebär att generalsekreteraren bör vara en i väl känd person med tidigare erfarenheter som stats- eller regeringschef, senior minister eller liknande nivå, och ha ett starkt mandat från medlemsstaterna. Vid sitt möte antog ministerkommittén ett beslut genom vilket två kandidater fördes vidare på listan till den parlamentariska församlingen. Valet av generalsekreterare ägde sedan rum under den parlamentariska församlingens junisession. valdes , vice premiärminister och utrikesminister i , till ny generalsekreterare med 159 av 264 röster, i konkurrens med den belgiske kandidaten . Pejčinović Burić, som blir den andra kvinnliga generalsekreteraren i historia, tillträder . EU:s anslutning till Skr. för de mänskliga rättigheterna I och med Lissabonfördragets ikraftträdande finns en skyldighet för EU att ansluta sig till . Genom en anslutning kommer EU och dess institutioner att bli skyldiga att följa . En enskild individ, som anser att hans eller hennes rättigheter har kränkts av t.ex. ett EU-organ, kommer att kunna klaga till . EU och dess institutioner kommer därigenom att sättas under extern kontroll av som kan hålla EU ansvarigt för konventionskränkningar. En anslutning kommer också att medföra att det skapas ett mer sammanhängande och enhetligt system för skydd av mänskliga rättigheter i . EU och träffade en överenskommelse om ett utkast till anslutningsavtal. begärde därefter att EU- domstolen skulle yttra sig i fråga om avtalsutkastets förenlighet med EU- fördragen. meddelade sitt yttrande. Domstolen kom fram till att avtalsutkastet inte är förenligt med EU- fördragen. pågår en analys av domstolens yttrande inom bl.a. för att reda ut vilka åtgärder som krävs för att anslutningen ska komma till stånd. Förhandlingar inom EU i rådsarbetsgruppen för grundläggande rättigheter, medborgerliga rättigheter och fri rörlighet för personer återupptogs . Inriktningen för arbetet är att internt inom EU försöka hitta lösningar på domstolens kritiska synpunkter. När rådet hittar lösningar som bedöms kunna tillgodose synpunkterna, kan förhandlingarna med återupptas. övergripande målsättning är att EU:s anslutning till ska komma till stånd och att anslutningen ska bidra till att stärka såväl den enskildes som och ställning. 4Samarbetet med den parlamentariska församlingen och kongressen för regionala och lokala myndigheter riksdag är företrädd med tolv riksdagsledamöter i PACE varav sex är ordinarie medlemmar i församlingen och sex är suppleanter. Under PACE:s junisession 2019 avgjordes två viktiga frågor, som båda varit föremål för behandling och första delen av 2019. första avsåg valet av ny generalsekreterare efter . fattade beslut att presentera två kandidater för PACE: , biträdande premiärminister utrikesminister och , biträdande 2019/20:34 premiärminister och utrikesminister. PACE beslutade att välja Pejčinović Burić till ny generalsekreterare för nästa femårsperiod. Den andra frågan behandlade deltagande i PACE. Frågan har pågått sedan PACE i anslutning till olagliga annektering av 2014 beslöt att införa sanktioner mot ryska PACE-delegationen, bl.a. genom att begränsa den ryska delegationens rätt att rösta i församlingen. Beslutet förlängdes av PACE . valde då att inte sända någon parlamentarikerdelegation. Diskussionerna och förhandlingarna för att hitta en lösning på den utdragna konflikten har varit omfattande. De har innefattat generalsekreterarens, PACE-ordförandenas liksom ministerkommitténs ordförandeländers aktiva medlingsförsök, rättsliga analyser och flera PACE-rapporter. Dialogen om möjliga vägar framåt har bl.a. annat förts vid gemensamma möten mellan PACE och ministerkommittén i en gemensam rådgivande kommitté. ansåg att det var upp till PACE att ta slutlig ställning i frågan om deltagande av en rysk parlamentarikerdelegation. Det var också uppfattning att frågan om deltagande i PACE måste avgöras av församlingen. I PACE pågick ett arbete med en översyn av församlingens roll och uppgifter, som fortsatte . En mer formell rapport och en resolution antogs vid PACE:s session . Resolutionen behandlar ändringar av interna regelverk, inklusive av procedurregler, och förslag om stärkt samröre mellan PACE och nationella parlament liksom med andra delar av , inte minst med ministerkommittén. Vad gällde förslagen kring en lösning av den ryska frågan återkom dessa förutom i den s.k. även i en rapport av den belgiska ledamoten . I de två rapporterna presenterades förslag på interna regeländringar som utesluter möjligheten att bl.a. dra in rösträtt för ett lands samlade parlamentarikerdelegation som uttryck för en politisk sanktion, medan möjligheten till andra typer av ingripanden består. Vid sin session beslöt PACE med stor majoritet om en sådan resolution, vilken också möjliggjorde för det ryska parlamentet att undantagsvis nominera en delegation till församlingen under pågående sessionsår. Beslutets antagande innebar att kunde presentera en delegation . Delegationens ackreditering godkändes, men förenades med krav om samarbete från rysk sida och beslut om uppföljning av de ryska åtagandena i . De ryska PACE- ledamöterna kunde därmed delta i valet av ny generalsekreterare. Även ministerkommittén uppmärksammade de frågor som väckts i PACE-rapporterna. beslöt ministerkommittén att i samråd med PACE ta fram en kompletterande procedur för att stärka möjlighet att agera effektivt och samarbeta i fall där en medlemsstat bryter mot grundläggande principer och värderingar. ministerkommittén om alla medlemsstaters parlamentarikerdelegationer kunde delta i PACE:s junisession. En rad viktiga rapporter och beslut – såväl i förhållande till tematiska områden och granskning av situationen i ett antal enskilda länder som när det gäller övergrepp och kränkningar som ägt rum gentemot enskilda organisationer och försvarare av mänskliga rättigheter – har behandlats och antagits i PACE . Efter den uppslitande korruptionsskandalen i PACE –2017 Skr. 2019/20:34 kan det konstateras att PACE återgått till att återigen kunna utöva sin roll som ett viktigt forum för debatter, övervakning, inklusive av val, och initiativ i förhållande till grundmandat om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. har hanteringen av Rysslandsfrågan utgjort en splittrande fråga för PACE. fortsatta agerande kommer att följas med stor uppmärksamhet i PACE. 4.2Kongressen för regionala och lokala myndigheter (kongressen) , Kommuner och Landstings ordförande, valdes enhälligt till ordförande för kongressen för regionala och lokala myndigheter för en period av , och blir därmed den förste svensk som innehaft denna post. företräds i kongressen av sex ledamöter och sex suppleanter. Vid samma session beslöt kongressen, av intern bearbetning, att föreslå ministerkommittén ett antal ändringar i kongressens grundläggande stadga i syfte att bättre återspegla och förenkla kongressens arbete. i formellt hänseende lyder under ministerkommittén, har förslagen behandlats i en rapportörsgrupp och förväntas bli antagna av ministerkommittén . högtidlighålls på olika sätt att kongressen i sin nuvarande utformning har funnits . Detta gäller även för EU:s regionala kommitté. De två organen, som har ett nära samarbete men har skilda uppgifter och mandat, firade sina 25-årsjubileum vid ett evenemang i . Kongressen har fört ett framgångsrikt arbete, med fokus på sina huvuduppgifter att övervaka medlemsstaters genomförande av stadgan för lokal självstyrelse och övervaka val på lokal och regional nivå. Kongressen är det enda internationella organ med dessa uppgifter och presenterar vart år ett antal rapporter som innehåller en granskning av enskilda medlemsstaters decentraliseringspolitik i förhållande till stadgan och staternas genomförande av lokala val samt rekommendationer om förbättringar. Kongressen behandlar också ett antal tematiska ämnen. hade kongressen som särskilt tema att bekämpa korruptionen på lokal och regional nivå, och antog ett antal styrdokument och verktyg att användas i detta syfte. Kongressen driver också, i samarbete med fältkontor, ett antal konkreta projekt i olika medlemsstater och grannskapsländer i syfte att bistå länderna till en framgångsrik decentraliseringspolitik. Generellt kan kongressens arbete med att stärka demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer på lokal och regional nivå konstateras ha ökat i betydelse i takt med att lokala och regionala myndigheters politik och service gentemot medborgarna i många länder har vuxit i betydelse vad gäller omfattning och områden. Detta uppmärksammades bland annat i dokument som antogs av utrikesmötet i . Även utvecklingsbank (CEB) och andra internationella 2019/20:34 finansiella banker har alltmer uppmärksammat vikten för demokratin och den sociala sammanhållningen i ett land av att den lokala och regionala nivån fungerar väl, är icke-korrupt och försedd med tillräckliga resurser för att kunna fullgöra sina uppgifter. 5.1.1Den europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna () betydelse för skyddet för mänskliga rättigheter i kan inte nog understrykas. Domstolen har dock haft problem med en stor tillströmning av klagomål som lett till en svårhanterlig arbetsbörda och höga balanser av pågående mål (mer information om , målen och reformprocessen finns på webbplats . Situationen förbättrades avsevärt genom den möjlighet för en ensam domare att avvisa och avskriva enklare fall som infördes genom ändringsprotokoll 14 till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () och som trädde i kraft . De fem högnivåkonferenser som hållits , de tre senaste i , i och i , har resulterat i lika många politiska deklarationer och bidragit till ytterligare åtgärder bl.a. genom protokoll 15 och 16 till konventionen. Protokoll 15 om ändring av syftar till att öka effektiviteten hos (bl.a. genom att det tydliggörs att det i första hand är konventionsstaterna som ansvarar för att enskildas rättigheter enligt respekteras men att de också har en viss bedömningsmarginal när de utövar denna skyldighet samt att tidsfristen för att lämna in ett klagomål till domstolen minskas från ). Protokoll 16 till (tilläggsprotokoll) innebär att de högsta nationella domstolarna får begära rådgivande yttranden av . ratificerade protokoll 15 , men det har ännu inte trätt i kraft då någon ratifikation fortfarande återstår. har inte ratificerat protokoll 16. Protokollet trädde i kraft för de konventionsstater som ratificerat det. har kommit med ett rådgivande yttrande i ett mål från . antog ministerkommittén en rapport med förslag som syftar till att säkra konventionssystemets långsiktiga framtid. antog ministerkommittén ytterligare en rapport som gäller urvals- och nomineringsprocessen för domare i för att säkerställa domares auktoritet, såväl nationellt som internationellt. 2019/20:34 arbetsgrupp ägnar sig åt att ta fram en rapport om förhållande till andra internationella normsystem. Under det danska ordförandeskapet i ministerkommittén hölls en ministerkonferens i om framtiden för övervakningssystemet enligt , och en politisk deklaration, den s.k. Köpenhamnsdeklarationen, antogs. Deklarationen, som betonar oberoende och ställning, understryker det delade ansvaret mellan medlemsstaterna och , och domstolens roll som yttersta övervakare över att medlemsstaterna tar sitt primära ansvar för att upprätthålla skyddet för de mänskliga rättigheterna. valde PACE till ny svensk domare i . Han har därmed efterträtt . 5.1.2Europadomstolens dömande verksamhet och ministerkommitténs övervakning kom det in 43 100 mål till (22 300 under första halvan av 2019), vilket innebär en minskning jämfört med då 63 350 nya mål kom in. Antalet meddelade domar minskade från 1 068 till 1 014 . En dom kan avse flera klagomål. fanns 56 350 pågående mål i domstolen, vilket innebar en marginell ökning jämfört med då motsvarande siffra var 56 250 mål. Stater med flest mål i domstolen var (20,), (15,), (12,) (12,) och (7,). Flest fällande domar meddelades mot (238), (140), (86), (71) och (35). kom det in cirka 194 nya klagomål mot till , vilket är en ökning jämfört med då det kom in 150 Ungefär lika många mål som kom in avvisades eller avskrevs av domstolen under respektive år. hade domstolen 50 svenska mål i balans, vilket är en ökning jämfört med då balansen låg på 27 kom det in sex nya klagomål mot till regeringen och 15 mål avslutades. Tolv nya klagomål mot kom in till regeringen och tio avslutades. 16 mål under beredning i , vilket är en marginell ökning jämfört med läget då totalt 14 mål var under beredning. avgjorde sex mål mot , varav tre genom dom. I målet S.J.P. mot , som rörde umgängesbegränsning och omhändertagande av barn enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU), kom domstolen fram till att det inte hade skett en kränkning av klagandenas rätt till privat- och familjeliv enligt artikel 8 i . I målet mot , där klaganden gjorde gällande att övervakning i enlighet med lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet utgjorde en kränkning av artikel 8, kom domstolen fram till att det inte hade skett någon kränkning av rätten till skydd för privat- och familjeliv. begäran från klaganden är målet föremål för prövning av i stor sammansättning (Grand Chamber) och dom avvaktas. I målet X. mot , som rörde frågan om utvisning av en marockansk medborgare, ansåg domstolen att beslutet om utvisning stred mot artikel 3 i och fällde således för kränkning av En kammare (normalt sju domare) eller kommitté (tre domare) i domstolen avgjorde tre mål mot genom beslut, två genom avskrivning och ett genom avvisning på olika grunder. Batalla mot avgjordes genom direktavskrivning, dvs. regeringen ombads att yttra sig. Målet gällde frågan om längden på ett fängelsestraff, som enligt klaganden utgjorde en kränkning av hans rättigheter enligt artiklarna 5, 7 och 14 i på grund av att straffet var längre i jämfört med . grund av att klaganden inte hade bekräftat att han vidhöll klagomålet. Även målet mot avskrevs utan att regeringen ombads att yttra sig. Målet gällde frågan om klagandens rätt till skydd för privat- och familjeliv enligt artikel 8 hade kränkts i och med att deras barn hade omhändertagits enligt LVU, eller genom att föräldrarna erhållit kontaktförbud gentemot barnen. Målet avskrevs då klagandena inte hade skickat in begärda handlingar till , trots att de uppmanats Domstolen ansåg därmed att det inte fanns skäl att fortsätta utreda målet. Frågan i målet R.H. mot var i huvudsak om det utgjorde en kränkning av artikel 3 i konventionen att utvisa Efter att parterna hade yttrat sig över några frågor avvisades målet med hänvisning till att klaganden hade flyktingstatus och har avgjort ett mål mot Målet Abokar mot rörde rätten till skydd för privat- och familjeliv enligt artikel 8 i och rätt till Klaganden var en man som ansökt om uppehållstillstånd i för att kunna återförenas med sin fru och två bedömde att svenska instansers beslut att neka klaganden uppehållstillstånd i inte stred mot och avvisade målet som uppenbart ogrundat. Övervakning av verkställigheten av domar medlemsstater har enligt en skyldighet att genomföra domar och åtgärda fastställda Att så sker är avgörande för att klagande ska få upprättelse, för att begränsa tillströmningen av nya mål till och för konventionssystemets övergripande trovärdighet. emellertid ett visst utrymme att själva identifiera hur de ska gå till väga för att genomföra specifika domar.