prop · H7032 · 2019-09-18 00:00:00 — Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller förslag till ändringar avseende statens utgifter för . P R O P . 2 0 19 / 2 0: 2 Förslag till riksdagsbeslut ....................................................................................... Ändringar i statens budget .................................................................... Konsekvenser för statens budget .......................................................... Ändringar avseende statens utgifter ..................................................................... Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning .................. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet ............................................................. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap...................... Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd .............................................. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg.................... 3.7Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom......................... Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ............ Arbetsmarknad och arbetsliv.................................. Utbildning och universitetsforskning.................... Kultur, medier, trossamfund och fritid.................. 3.14Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik ......................................................... Utgiftsområde 19 Regional tillväxt ....................................................... Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård .................................. Utgiftsområde 22 Kommunikationer ................................................... Areella näringar, landsbygd och livsmedel............. Allmänna bidrag till kommuner ............................. P R O P . 2 0 19 / 2 0: 2 Specifikation av ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade Specifikation av ändrade beställningsbemyndiganden ................. P R O P . 2 0 19 / 2 0: 2 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 230 (avsnitt 3.11). 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att –2022 för anslaget 2:16 : Forskning och utbildning på forskarnivå under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning besluta om en årlig medlemsavgift till kunskaps- och innovationsplattformen inom hälsa under för innovation och teknik (EIT Health) på högst (avsnitt 3.12). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att –2023 för anslaget 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning besluta om en årlig medlemsavgift till Infrastructure for in Biological and Biomedical Sciences (Euro-Bioimaging-ERIC) på högst (avsnitt 3.12). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om medlemskap i den ideella föreningen att –2023 för anslaget 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning besluta om en årlig medlemsavgift på högst (avsnitt 3.12). 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om medlemskap i kunskaps- och innovationsplattformen inom urban mobilitet under för innovation och teknik (EIT ) och att –2023 för anslaget 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning besluta om en årlig medlemsavgift på högst (avsnitt 3.12). 6.Riksdagen godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade anslag enligt tabell 1.1. 7.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. P R O P . 2 0 19 / 2 0: 2 Tabell 1.1 Specifikation av ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag 2019 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Sjukvård i internationella förhållanden Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ersättning för höga sjuklönekostnader Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Statens utgifter för studiemedelsräntor Kultur, medier, trossamfund och fritid Centrala museer: Myndigheter Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt Bidrag till miljömärkning av produkter Allmän miljö- och naturvård Sanering och återställning av förorenade områden Avgifter till Internationella organisationer Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur P R O P . 2 0 19 / 2 0: 2 Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Areella näringar, landsbygd och livsmedel Intervention för jordbruksprodukter m.m. Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Allmänna bidrag till kommuner Summa anslagsförändring på ändringsbudget P R O P . 2 0 19 / 2 0: 2 Tabell 1.2 Specifikation av ändrade beställningsbemyndiganden 41:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s Anskaffning av materiel och anläggningar : Avgifter till internationella Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Summa förändring av beställningsbemyndigande på Not: De ekonomiska åtagandena medger utgifter t.o.m. angivet slutår. 1Beställningsbemyndigandets tidsperiod ändras –2028 till 2020–2029. 2Beställningsbemyndigandets tidsperiod ändras –2024 till 2020–2029. 3Beställningsbemyndigandets tidsperiod ändras –2026 till 2020–2028. 4Beställningsbemyndigandets tidsperiod ändras –2026 till 2020–2028. P R O P . 2 0 19 / 2 0: 2 2.1Ändringar i statens budget Enligt 9 kap. 6 § riksdagsordningen får regeringen, om det inte finns särskilda skäl, vid högst två tillfällen lämna en proposition med förslag till ändringar i statens budget för det löpande budgetåret. I en tilläggsbestämmelse anges att förslagen ska lämnas i anslutning till den ekonomiska vårpropositionen och budgetpropositionen. Det finns ingen reglering av vilka förslag som får lämnas i en proposition om ändringar i budgeten. I förarbetena till riksdagsordningen framhålls dock att syftet med propositioner om ändringar i budgeten är att komplettera den av beslutade budgeten med anledning av förändringar som vid beslutstillfället inte var möjliga att förutse. Reformer med varaktiga budgetära konsekvenser bör, med hänsyn till vikten av en samlad budgetbehandling, som huvudregel beslutas i samband med budgetpropositionen. I de undantagsfall ett förslag till ändringar i budgeten innehåller ny lagstiftning med varaktiga budgetära effekter bör regeringen motivera varför förslaget lämnas vid det aktuella tillfället samt redovisa en ny preliminär inkomstberäkning och nya preliminära utgiftsramar för de närmast följande två åren (prop. 2013/14:173 s. 33 f.). I denna proposition lämnar regeringen förslag till ändringar i statens budget . Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. 2.2Konsekvenser för statens budget De förslag som lämnas i denna proposition innebär att anvisade medel ökar med sammanlagt . Anslagsökningarna uppgår till och anslagsminskningarna till . Förslagens effekt på budgetsaldot och den offentliga sektorns finansiella sparande uppgår till . Skillnaden i förhållande till ökningen av anvisade medel förklaras av att ökade utbetalningar av gårdsstöd och skolmjölksstöd medför en motsvarande ökad inkomst av EU- medel på budgetens inkomstsida och därför inte påverkar budgetsaldot. Inte heller ökningen av anvisade medel för utjämningsbidrag för LSS- kostnader påverkar budgetsaldot eller det finansiella sparandet eftersom utjämningsbidraget motsvaras av en lika stor utjämningsavgift från kommunerna som redovisas mot inkomsttitel på statens budget. Av de sammanlagda anslagsförändringarna avser förändringar hänförliga till ändrade volymer eller makroekonomiska förutsättningar. Av detta belopp avser ökade utgifter för barnbidrag, en ökning av biståndsanslaget till följd av minskade avräkningar och ökade utgifter för lönegarantiersättning. Resterande avser diskretionära beslut. Av dessa utgör utgifter för gårdsstöd till följd av en ändrad utbetalningsplan, investeringsstöd för solceller, skydd av värdefull P R O P . 2 0 19 / 2 0: 2 natur och tillskott till Kriminalvården. De anslagsförändringar som föreslås i denna proposition har beaktats i de prognoser som redovisas i budgetpropositionen . I budgetpropositionen presenteras i tabellform dels utgiftsförändringarna till följd av förslagen i denna proposition, dels utgiftsförändringarna –2022 till följd av förslagen och aviseringarna i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 7 tabell 7.16). De förändringar av beställningsbemyndiganden som föreslås uppgår sammantaget till . Den största ökningen av statens åtaganden, , är hänförlig till investeringar i försvarsmateriel. P R O P . 2 0 19 / 2 0: 2 3 Ändringar avseende statens utgifter I detta avsnitt lämnar regeringen förslag avseende statens utgifter . Det samlade förslaget till ändrade anslag och beställningsbemyndiganden finns i avsnitt 1 tabell 1.1 och 1.2. ökade utgifterna för presstödet innebär att mindre utrymme än beräknat finns tillgängligt till de nya stödformerna. Det är angeläget att det finns medel för stöd till lokal journalistik och för innovations- och utvecklingsstöd. Regeringen anser därför att anslaget 8:1 Mediestöd bör ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 8:1 Mediestöd ökas med . 3.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för statsbidrag till presstöd och mediestöd. infördes två nya former av mediestöd. Det ena stödet ska stärka lokal journalistik i områden som saknar eller har svag journalistisk bevakning. Det andra stödet är ett utvidgat innovations- och utvecklingsstöd. Vidare har det befintliga presstödet förstärkts. Presstödet är ett rättighetsbaserat stöd, medan de nya stödformerna fördelas i mån av tillgängliga medel (prop. 2017/18:154, bet. 2017/18:KU43, rskr. 2017/18:407). Till följd av fallande upplagor har flera stora tidningar beviljats presstöd. Regeringens förslag: Anslaget 1:9 minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att bidra till finansieringen av ökningen av anslaget 2:2 under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik minskas anslaget 1:9 med . Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. P R O P . 2 0 19 / 2 0: 2 I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:4 ökas med . Skälen för regeringens förslag: har ökat och därmed även arbetsbelastningen vid myndigheten. För att säkerställa att myndigheten kan utreda och lagföra på ett rättssäkert sätt behöver ytterligare medel tillföras anslaget. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . De åtgärder som vidtas i syfte att göra polisyrket mer attraktivt och förbättra villkoren för poliser ökar utgifter för de poliser som är placerade där. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Sammantaget bör därmed anslaget 1:4 ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 5 . Regeringens förslag: Anslaget 1:5 Domstolar ökas med . Skälen för regeringens förslag: används bl.a. för utgifter för de allmänna domstolarnas och de allmänna förvaltningsdomstolarnas verksamhet. Antalet inkomna mål till domstolarna har ökat kraftigt och har fortsatt att öka . har fler mål kommit in till domstolarna än , vilket är fler än För att domstolarna ska kunna hantera det stora antalet mål med bibehållen kvalitet och effektivitet behöver ytterligare medel tillföras anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 1:5 Domstolar bör ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 9 . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Kriminalvården ökas med . Skälen för regeringens förslag: Mot bakgrund av bl.a. den ansträngda beläggningssituationen inom ökades anslaget med efter förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99, bet. 2018/19:FiU21, rskr. 2018/19:288). För att Kriminalvården ska kunna inrätta fler tillfälliga och permanenta platser, och upprätthålla en tillräckligt god säkerhet, behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Regeringen anser därför att anslaget 1:6 Kriminalvården bör ökas med . 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter som uppkommer för staten i samband med vissa skaderegleringar. Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget tillfördes anslaget . Baserat på utfall och beräkningar för pågående rättsprocesser förväntas utgifterna för statens skaderegleringsverksamhet bli högre än vad som tidigare beräknats. Regeringen anser därför att anslaget 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. bör ökas med . 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2022. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2022. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för verksamhet som bedrivs inom ramen för fonden för inre säkerhet och för administration av fonden. Verksamheten bedrivs utifrån ett nationellt program som delvis omfattar fleråriga projekt. har fonden fått besked från Europeiska kommissionen om en ökad tilldelning av medel för resterande programperiod. Det möjliggör att fler projekt kan genomföras. För att kunna ingå fler ekonomiska åtaganden behöver bemyndigandet ökas med . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2022. P R O P . 2 0 19 / 2 0: 2 3.4Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 13 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att besluta om beställningar och avveckling av materiel och anläggningar som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 62 2020–2028. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar besluta om beställningar och avveckling av materiel och anläggningar som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 67 2020–2029. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för att finansiera utveckling, anskaffning, återanskaffning och avveckling av anslagsfinansierad materiel och anläggningar. I samband med övergången till en ny finansieringsmodell kom beställningsbemyndigandet för anslaget att bli alltför lågt beräknat. För att säkerställa att bemyndigandet omfattar de åtaganden som redan har ingåtts och de som avses ingås behöver bemyndigandet ökas med 5 . Därtill behöver tidsperioden för infrianden av åtaganden förlängas med . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar besluta om beställningar och avveckling av materiel och anläggningar som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 67 2020–2029. P R O P . 2 0 19 / 2 0: 2 2:4 Krisberedskap (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att besluta om avtal och beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder samt åtgärder för att hantera allvarliga extraordinära händelser som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2020–2025. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:4 Krisberedskap besluta om avtal och beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder samt åtgärder för att hantera allvarliga extraordinära händelser som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2020–2025. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för att finansiera åtgärder som stärker samhällets samlade beredskap och förmåga att hantera allvarliga kriser och deras konsekvenser. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska fördela medel till kommuner och landsting för åtgärder inom krisberedskapen som sträcker sig . För att myndigheten ska kunna ingå nödvändiga åtaganden behöver bemyndigandet ökas med 1 . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:4 Krisberedskap besluta om avtal och beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder samt åtgärder för att hantera allvarliga extraordinära händelser som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2020–2025. 3.5Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 42 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet ökas med . Skälen för regeringens förslag: I bistånds- ramen ingår kostnader som klassificeras som bistånd (Official Development Assistance, ) i enlighet med den definition som används av biståndskommittén vid Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (/DAC). Kostnader för att ta emot asylsökande och skyddsbehövande från låg- och medelinkomstländer i ingår i biståndsramen, i enlighet med /DAC:s riktlinjer. Dessa kostnader återfinns bl.a. inom utgiftsområde 8 Migration. Till följd av en lägre prognos för antal inskrivna i mottagningssystem minskar bl.a. de kostnader som klassificeras som bistånd jämfört med vad som antogs i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99, bet. 2018/19:FiU21, rskr. 2018/19:288). Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Efter förslag i budgetpropositionen har medel från anslaget överförts till anslaget 2:1 under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik för att utveckla Money from (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:UU2, rskr. 2017/18:95). Outnyttjade medel under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik bör nu återföras till utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör därmed anslaget 1:1 Biståndsverksamhet ökas med . 3.6Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 1:7 Sjukvård i internationella förhållanden I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:7 Sjukvård i internationella förhållanden ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för att finansiera ersättning för vårdförmåner i internationella förhållanden. Kostnaderna har i huvudsak kopplingar till det svenska EU-medlemskapet och till avtal om sjukvård som ingått med andra länder. Utgifterna, framför allt för konventionsvård, har ökat mer än beräknat. Konventionsvård är ersättning till landstingen för vård som getts i till personer som är försäkrade i länder som har ingått avtal om sjukvård med. De ersättningar som behöver betalas ut från anslaget bedöms till följd av de ökade utgifterna inte rymmas inom anvisade medel. Regeringen anser därför att anslaget 1:7 Sjukvård i internationella förhållanden bör ökas med . 3.7Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Något bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden har inte lämnats . P R O P . 2 0 19 / 2 0: 2 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2020 och 2021. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för statsbidrag och bidrag till berörda aktörer i sjukskrivningsprocessen. Ett bemyndigande har tidigare använts bl.a. för att ingå en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting (SKL) om en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess. Överenskommelsen innebär att utbetalning av prestationsbundna ersättningar görs med eftersläpning. Nuvarande överenskommelse ingicks den med stöd av ett bemyndigande som beslutats efter förslag i propositionen Höständringsbudget och avser 2019 (prop. 2018/19:2, bet. 2018/19:FiU11, rskr. 2018/19:66). I betänkandet Samspel för hälsa (SOU 2018:80) föreslås en lag- och förordningsreglerad form av finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring. I avvaktan på ett ställningstagande till förslagen bedömer regeringen att det finns behov av en överenskommelse med SKL om som förfaller till betalning 2021. Det finns även kvar åtaganden på som förfaller till betalning 2020 från den tidigare ingångna överenskommelsen . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att för anslaget 1:6 Bidrag åtaganden som inklusive tidigare medför behov av framtida 1 2020 och 2021. 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . P R O P . 2 0 19 / 2 0: 2 Regeringens förslag: Anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för sjuklönekostnader enligt lagen (1991:1047) om sjuklön. Året sjuklönekostnaden uppstår krediteras arbetsgivarna ersättning enligt lagen. Utfallet visar att anvisade medel inte täcker kostnaderna för de ersättningar som arbetsgivare är berättigade till enligt lagen. Regeringen anser därför att anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader bör ökas med . Vidare har långa handläggningstider och ett stort antal pågående ärenden som rör förmånen bostadstillägg till pensionärer. har handläggningstiderna ökat ytterligare. För att möjliggöra rimliga handläggningstider behöver ytterligare medel tillföras anslaget. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Sammantaget bör därmed anslaget 2:1 ökas med . 3.9Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 3.8Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Förslagen i propositionen En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv (prop. 2018/19:133) medför ökad administration och behov av systemutveckling hos . Även förslagen i propositionen Förbättrat grundskydd för pensionärer (prop. 2018/19:134) medför vissa kostnader för systemutveckling. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Den svenska garantipensionen ska enligt en dom från (mål nr C-189/16) kategoriseras som en s.k. minimiförmån. Administrationskostnaderna till följd av bl.a. mer komplicerade ärenden och löpande omräkningar på grund av domen bedöms bli högre än vad som tidigare beräknats. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 32 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Barnbidrag ökas med .