prop · H603144 · 2019-06-17 00:00:00 — Inom Skolinspektionen finns det inte någon samsyn om hur motiveringar ska skrivas i beslut om avslut. Uppföljningen görs vanligen skyndsamt men det finns för många undantag Enligt Skolinspektionens riktlinjer ska uppföljningsbeslut inte tas på underlag som är äldre än , men detta görs ändå i ungefär en tredjedel av de ärenden som det finns tillgänglig statistik på. I vissa fall tar det mycket från det att en redovisning har lämnats in till det att Skolinspektionen gör ett besök alternativt fattar ett beslut. De inledande tillsynerna tidsbestäms på ett tidigt stadium och planeras in i inspektörernas kalendrar. Däremot är det få enheter som har en systematisk modell för att planera in uppföljningarna, utan de får utföras när det finns tid vid sidan av allt annat som inspektörerna ska hantera. Omotiverat stora variationer mellan Skolinspektionens avdelningar Regelbunden tillsyn och uppföljning av tillsynsbeslut bedrivs vid Skolinspektionens samtliga regionala avdelningar. bedömning är att likvärdigheten mellan avdelningarna brister. Det finns skillnader när det gäller hur ambitiöst avdelningarna planerar och lägger upp sina uppföljningar, och hur 6R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ofta inspektörerna åker ut på uppföljningsbesök. Sammantaget kan dessa faktorer påverka utfallet av en uppföljning. Dessutom finns det stora skillnader i handläggningstider och i vilken utsträckning avslutsbeslut motiveras. lämnar utifrån granskningens resultat och slutsatser följande rekommendationer till Skolinspektionen: •Skolinspektionen bör i högre grad se till att uppföljningsärenden inte avslutas förrän brister är avhjälpta, genom att −se över resursfördelningen och prioriteringar inom myndigheten −åstadkomma en samsyn inom organisationen om vilka slags ärenden som alltid bör följas upp med besök −kräva in uppgifter om uppnådda resultat när uppföljningsbesök inte genomförs. •Skolinspektionen bör säkerställa transparensen genom att tydliggöra att samtliga beslut ska motiveras. •Skolinspektionen bör säkerställa att uppföljningar genomförs skyndsamt genom att på ett systematiskt sätt planera in dessa i tillsynsverksamheten. •Skolinspektionen bör säkerställa en ökad likvärdighet i uppföljningen genom att −regelbundet jämföra och analysera avdelningarnas uppföljning av tillsynsbesluten −se till att avdelningarna i viktiga avseenden arbetar mer enhetligt. R I K S R E V I S I O N E N S K O L I N S P E K T I O N E N S U P P F Ö L J N I N G A V B R I S T E R I S K O L O R har granskat Statens skolinspektions (Skolinspektionens) uppföljning av tillsynsbeslut. I detta kapitel redogörs för bakgrund och motiv för granskningen, syfte och frågeställningar samt hur granskningen har utförts. Riksdag och regering har betonat vikten av offentlig tillsyn. Den bidrar till att upprätthålla grundläggande värden i samhället såsom rättssäkerhet, effektivitet och demokrati. Genom tillsynen ska medborgarna vara förvissade om att deras intressen tas till vara.1 1.1.1 Tillsyn inom skolområdet Inom skolområdet bedrivs tillsyn genom Skolinspektionen som bildades . Ett viktigt motiv för att inrätta Skolinspektionen var att ge en myndighet möjlighet att fokusera på inspektion som huvuduppgift. Detta skulle öka förutsättningarna för en effektiv tillsyn och granskning. låg inspektionsverksamheten hos . Ett annat viktigt motiv var att elevernas kunskapsresultat hade sjunkit i internationella jämförelser. Regeringen behövde vidta flera åtgärder, och att satsa på inspektion var en av dessa. Skolinspektionens uppdrag blev att genom granskning av huvudmän och verksamheter verka för att alla barn och elever får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö, samt att bidra till förbättrade kunskapsresultat.2 Skolinspektionen har tillsynsansvar för skola, vuxenutbildning, fritidshem, förskola och annan pedagogisk verksamhet.3 I Skolinspektionens tillsynsverksamhet ingår regelbunden tillsyn, riktad tillsyn, tematisk tillsyn, etableringskontroll och förstagångstillsyn.4 Med tillsyn avses enligt skollagen ”en 1Regeringens skrivelse 2009/10:79. En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn; 2009/10:FiU12; rskr 2009/10:210. 21 § förordningen (2011:556) med instruktion för . 3Utöver tillsynsansvar har Skolinspektionen ett antal andra uppdrag. Skolinspektionen behandlar anmälningar om missförhållanden vid skolenheter (så kallade anmälningsärenden), gör tematiska kvalitetsgranskningar och beviljar tillstånd för att starta skolor och använda färdighetsprov vid antagning till skolor. genomför Skolinspektionen även regelbundna kvalitetsgranskningar. Barn- och elevombudet är också en del av Skolinspektionen, men har en självständig funktion. 4Inom riktad tillsyn kontrollerar Skolinspektionen om huvudmannen följer lagar och regler inom ett specifikt område på en skolenhet. Ofta genomförs den riktade tillsynen som en följd av att Skolinspektionen har fått indikationer om att förhållandena på en viss skola brister inom ett eller flera områden. Tematisk tillsyn är tillsyn över ett avgränsat område som undersöks på ett flertal 8R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N självständig granskning som har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. I tillsynen ingår att fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäckts vid granskningen.”5 tillsynas all verksamhet hos en huvudman6 på en övergripande nivå, och ibland tillsynas enstaka skolenheter. Det är dock alltid den ansvariga huvudmannen som är tillsynsobjekt och ansvarig för att avhjälpa identifierade brister. 1.1.2 Identifierade brister måste följas upp Skolinspektionen tillsynar ett stort antal huvudmän och skolor . I många fall föreläggs huvudmännen, med eller utan vite, att åtgärda identifierade brister inom en viss bestämd tid. Av de huvudmän och skolor som granskades 2015–2018 hade någon form av brist, och i 282 fall förelades de om vite.7 Varje ärende som föreläggs, med eller utan vite, följs upp för att kontrollera att bristerna är åtgärdade. Sammanlagt handlar det om cirka 3 300 tillsynsbeslut som var föremål för uppföljning –2018. 1.2 Motiv till granskning Uppföljning av tillsynsbeslut med föreläggande eller föreläggande med vite är av central betydelse för att Skolinspektionen ska kunna försäkra sig om att huvudmännen avhjälpt de brister som identifierats, och i slutändan för att säkerställa att tillsynen bidrar till Skolinspektionens övergripande mål om en god utbildning i en trygg miljö.8 Om uppföljningen brister kan det få till följd att effekten av tillsynen uteblir. publicerade 2013 en granskning av Skolinspektionen.9 I granskningen presenterades bland annat indikationer på att uppföljningen inte genomfördes ändamålsenligt och att myndighetens inspektörer upplevde uppföljningen som en mindre prioriterad del av verksamheten. Endast en knapp fjärdedel av inspektörerna ansåg att uppföljningen säkerställde att identifierade skolor eller verksamheter. Etableringskontroll innebär att Skolinspektionen, en huvudman startar en fristående skola eller utökar befintlig skolverksamhet, kontrollerar om dessa skolor har förutsättningar att bedriva en utbildning som uppfyller kraven i skolförfattningarna. Inom ramen för förstagångstillsyn kontrollerar Skolinspektionen om de fristående skolenheterna som startat sin verksamhet arbetar utifrån de planer som tillståndet bygger på. 526 kap. 2 § skollagen (2010:800). 6Med skolans huvudmän avses juridiska personer som driver skolor. Det finns flera sorters huvudmän men de vanligaste är kommunala och enskilda. En enskild huvudman är den som driver fristående skola, fritidshem eller förskola med tillstånd från Skolinspektionen alternativt kommunen. 7Skolinspektionen (2018d). Statistik över regelbunden tillsyn 2017, s. 3 & 9. Statistiken avser uppgifterna för , dvs. 8Skolinspektionen (2015a). Riktlinje för uppföljning av beslut inom regelbunden tillsyn, s.1. 9Riksrevisionen, RiR 2013:16. Statens tillsyn över skolan – bidrar den till förbättrade kunskapsresultat? R I K S R E V I S I O N E N S K O L I N S P E K T I O N E N S U P P F Ö L J N I N G A V B R I S T E R I S K O L O R Denna uppfattning var utbredd även bland rektorer och huvudmän.10 Granskningen visade att Skolinspektionens uppföljning av tillsynsbeslut huvudsakligen säkerställde att åtgärder för att avhjälpa identifierade brister påbörjades, inte att de genomfördes och fick avsedd verkan. I samband med granskning 2013 framförde Skolinspektionen att myndigheten arbetade med att förändra och förbättra sin uppföljning, och att återbesök på såväl huvudmannanivå som skolnivå framöver skulle bli mer regel än undantag vid omfattande brister.11 Det finns dock alltjämt indikationer på att uppföljningen upplevs som en nedprioriterad del av tillsynsverksamheten och att inte tillräckligt med tid och resurser avsätts för att genomföra uppföljningen i den omfattning som krävs.12 började Skolinspektionen arbeta med en ny inspektionsmodell. Utöver den regelbundna tillsynen kommer även skolor att granskas utifrån ett mer kvalitativt perspektiv (regelbunden kvalitetsgranskning) där det i större utsträckning är möjligt att framhålla styrkor hos besökta skolenheter. Detta innebär dels att den regelbundna tillsynen kommer att ha ett minskat utrymme, dels att urvalet av skolenheter och huvudmän som tillsynas kommer att förändras. Uppföljningen kommer dock fortfarande att vara viktig för att se till att bristerna avhjälps. Skolinspektionen betonar i sina styrdokument att uppföljning av tillsynsbeslut är en central del av tillsynen. När ett ärende avslutas ska det innebära att huvudmannen har åtgärdat de identifierade bristerna.13 Mot ovanstående bakgrund är det, enligt mening, angeläget att undersöka hur uppföljningen av tillsynsbesluten inom den regelbundna tillsynen fungerar och om den faktiskt säkerställer att de identifierade bristerna är åtgärdade i samband med att en tillsyn avslutas. 1.3 Syfte, frågeställningar och avgränsningar Det övergripande syftet med granskning är att bedöma om Skolinspektionens uppföljning av tillsynsbesluten genomförs på ett ändamålsenligt sätt. utgångspunkt är att uppföljningen ska bidra till att alla elever får tillgång till en likvärdig utbildning av god kvalitet i en trygg miljö. Detta förutsätter att Skolinspektionen säkerställer att de identifierade av rektorer och av huvudmännen ansåg att uppföljningen säkerställde att brister åtgärdas. RiR 2013:16, s. 73. 12Strategirådet (2016). lät Skolinspektionen externa konsulter utvärdera Tillsyn 2015. Resultaten av denna utvärdering presenterades i en rapport . 13Skolinspektionen (2015b). Regelbunden tillsyn – processens PM, version 1.4 samt Skolinspektionen (2015a). Riktlinje för uppföljning av beslut inom regelbunden tillsyn. 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N bristerna är avhjälpta när ett tillsynsärende avslutas. Vidare ska uppföljningen utföras inom rimliga tidsgränser och besluten ska vara transparenta, likvärdiga och välgrundade. Följande revisionsfrågor bildar underlag för granskningen: 1.Kontrollerar uppföljningen att bristerna är avhjälpta? 2.Genomförs och redovisas uppföljningen på ett transparent sätt? 3.Genomförs uppföljningen skyndsamt? 4.Genomförs uppföljningen likvärdigt? granskning avser enbart uppföljningen av tillsynsbeslut inom den regelbundna tillsynen som resulterat i ett föreläggande, med eller utan vite. Granskningen berör således inte ärenden som lett till anmärkningar, vilket gäller brister av mildare grad och som inte alltid följs upp. I granskningen ingår inte heller uppföljningen av riktad tillsyn, anmälningsärenden eller den tematiska kvalitetsgranskningen. Granskningen fokuserar på uppföljningen på skolenhetsnivå i grund- och gymnasieskolan, även om huvudmannanivån och övriga skolformer inte är exkluderade. Tidsmässigt är granskningen avgränsad till perioden –2018 och till den tillsyn som utförts inom Tillsyn 2015 (modellen beskrivs utförligare i kapitel 2).14 användes samma processer och i princip samma processtöd. För att bedöma om uppföljningen av tillsynsbesluten är ändamålsenlig har utgått från det som anges i skollagen om att alla elever har rätt till en skola av god kvalitet och att utbildningen ska utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero.15 En annan utgångspunkt har varit skollagens formulering om att tillsyn har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. I tillsynen ingår att fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäckts vid granskningen.16 Övriga utgångspunkter för bedömning är förvaltningslagen17, myndighetsförordningen, regeringens skrivelse om tillsyn, propositionen inför Skolinspektionens bildande och dess förarbeten samt Skolinspektionens interna processtöd. Revisionsfrågorna 2, 3 och 4 baseras på de krav om rättssäkerhet och likvärdighet som ställs på all myndighetsutövning i . 14Sedan den 1 juli 2018 har Skolinspektionen en ny inspektionsmodell som skiljer sig en del från Tillsyn . En översiktlig beskrivning av den nya modellen finns i 2.3.3. 151 kap. 8 § och 5 kap. 3 § skollagen (2010:800). 1626 kap. 2 § skollagen (2010:800). 17Under större delen av den tidsperiod som granskats gällde förvaltningslagen (1986:223). gäller förvaltningslagen (2017:900). R I K S R E V I S I O N E N S K O L I N S P E K T I O N E N S U P P F Ö L J N I N G A V B R I S T E R I S K O L O R Den första revisionsfrågan, om uppföljningen kontrollerar att bristerna är avhjälpta, utgår bland annat från utbildningsutskottets betänkande som framhåller att en likvärdig skola kräver att rättssäkerheten och kvaliteten i verksamheten kan säkerställas. För eleverna är det av yttersta vikt att tidigt uppmärksamma och påpeka brister i en skola. slår också fast att de krav som ställs i skollagen och andra föreskrifter måste hävdas aktivt och att staten måste kräva att åtgärder vidtas när de inte är uppfyllda.18 Detta ska ske genom en kontroll av om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. Av propositioner och regeringens tillsynsskrivelse framgår det att kontrollen innebär att Skolinspektionen ska synliggöra de områden där verksamheten inte lever upp till kraven.19 För att säkerställa att skolor och huvudmän verkställer de åtgärder som behövs för att avhjälpa påpekade brister följs bristerna upp. Den andra och tredje revisionsfrågan, om uppföljningen redovisas på ett transparent sätt och genomförs skyndsamt, tar sin utgångspunkt i regeringens skrivelse om en rättssäker tillsyn, myndighetens egna riktlinjer och förvaltningslagen. I regeringens skrivelse, som ställt sig bakom, framgår bland annat att tillsyn ska vara effektiv, rättssäker och likvärdig.20 Att tillsynen ska vara effektiv medför bland annat att den ska ske skyndsamt, och att den ska vara rättssäker medför att det ska gå att förstå besluten som tas. I myndighetens riktlinjer framgår att beslut ska motiveras och att beslut inte ska tas på underlag som är äldre än . I förvaltningslagen (2017:900) anges att ärenden ska handläggas så enkelt, snabbt och kostnadseffektivt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts (9 §) och att beslut ska motiveras (32 §). Formellt var inte denna lag i kraft under större delen av granskningsperioden. I tidigare förvaltningslag (1986:223) fanns samma krav men de var begränsade till ärenden som gällde enskild part, det vill säga inbegrep inte ärenden som berör kommunala huvudmän. Besluten gällande de fristående skolorna var dock i tidigare förvaltningslag berörda av kravet.21 Av 32 § förvaltningslagen (2017:900) framgår att ett beslut som kan antas påverka någons situation på ett inte obetydligt sätt ska innehålla en klargörande motivering, om det inte är uppenbart obehövligt. Enligt propositionen som låg till grund för lagen framgår att motiveringen bör vara begriplig för den enskilde.22 bedömning är att nu gällande lagparagraf är tillämplig när det 2009/10:UbU21, s. 184. 2009/10:165, s. 140, prop. 2007/08:50, s. 36 och skr. 2009/10:79, En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn, s. 14. 20Regeringens skrivelse 2009/10:79, En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn, bet. 2009/10:FiU12, rskr. 2009/10:210. 21Med ”enskilda” menas inte bara enskilda individer utan också företag, organisationer och andra privaträttsliga subjekt. m.fl. s. 74. 2016/17:180, s. 195. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N gäller såväl Skolinspektionens beslut om förelägganden som beslut om avslut. Ett uppföljningsbeslut, såväl föreläggande som avslut, kan enligt antas indirekt påverka en enskild elev. I tidigare förvaltningslag fanns ett undantag från motiveringsskyldigheten för beslut som inte går någon part emot. Rent formellt fanns alltså inte någon skyldighet för Skolinspektionen att motivera sina avslutsbeslut före . Enligt mening är det också av stor vikt att berörda huvudmän och skolledare, men även andra som inte är direkt berörda av beslutet, förstår Skolinspektionens bedömning och beslut. Annars kan uppföljningen knappast betraktas som rättssäker, och förutsättningarna för skolutveckling torde vara små. För att beslut ska kunna förstås krävs såväl att de är formulerade på ett begripligt sätt som att motiven för dem redogörs. Den fjärde revisionsfrågan, om uppföljningen genomförs likvärdigt, utgår även den från regeringens skrivelse om tillsyn som har ställt sig bakom, där det framgår att tillsynen ska vara likvärdig. Vidare framgår av 4 § myndighetsförordningen (2007:515) att myndighetens ledning bland annat ska säkerställa att det vid myndigheten finns en intern styrning och kontroll som fungerar på ett betryggande sätt. Ett sätt att säkerställa detta är genom styrning av myndighetens processer. Skolinspektionens riktlinjer för regelbunden tillsyn och uppföljning av beslut inom regelbunden tillsyn anger ramar för arbetet och för de metoder och former som ska vara gemensamma i syfte att säkerställa att tillsynen i centrala delar genomförs likvärdigt och med hög kvalitet.23 Dessa dokument ingår som bedömningsgrund i granskningen. Även i förarbetena inför bildandet av betonades vikten av att inspektionsresultaten ska vara jämförbara och offentliga, det vill säga lättillgängliga för var och en, och att tillsynen måste vara likvärdig för alla huvudmän.24 1.5 Metod och genomförande Granskningen använder flera olika metodansatser som tillsammans bidrar till att uppfylla syftet och besvara revisionsfrågorna. har genomfört intervjuer med såväl inspektörer som enhetschefer på samtliga Skolinspektionens regionala avdelningar. Det har också genomförts tre enkätundersökningar: en till Skolinspektionens inspektörer, en till rektorer och en till lärare på ett urval av skolor. Därutöver har granskat ett urval akter, gjort kvantitativa studier baserade på Skolinspektionens beslutsdatabas och 23Skolinspektionen (2015b). Regelbunden tillsyn – processens PM, version 1.4. 24SOU 2007:79, s. 90 och 221. R I K S R E V I S I O N E N S K O L I N S P E K T I O N E N S U P P F Ö L J N I N G A V B R I S T E R I S K O L O R ärenderegister samt deltagit på Skolinspektionens uppföljningsbesök. I det empiriska underlaget ingår också Skolinspektionens styrdokument och processtöd. Närmare beskrivning av de olika metoderna finns i bilaga 1. Granskningen har genomförts av (projektledare) och Keili Saluveer. Två referenspersoner har varit knutna till projektet och gett synpunkter på såväl ett granskningsupplägg som ett utkast till granskningsrapporten: •Emma Ek , universitetslektor i offentlig förvaltning, •Jonas Vlachos, professor i nationalekonomi, . Tjänstemän vid () och Skolinspektionen har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till granskningsrapporten. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2 Skolinspektionens regelbundna tillsyn Detta kapitel inleds med en kortare beskrivning av regeringens styrning av Skolinspektionen. Därefter redogörs för relevanta delar av den tillsynsmodell (Tillsyn 2015) som granskning avser. Kapitlet avslutas med en beskrivning av resursfördelningen inom regelbunden tillsyn och en kort redogörelse för omfattningen av tillsyns- och uppföljningsbesluten – 2018.25 2.1 Regeringens styrning av Skolinspektionen Skolinspektionen bildades efter en myndighetsöversyn och en offentlig utredning med därpå följande proposition. En bärande tanke bakom den nya myndigheten var att ökad kontroll skulle leda till en förbättring av skolornas resultat.26 Den generella författningsmässiga styrningen av Skolinspektionen sker via skollagen och genom förordningen (2011:556) med instruktion för . beslutar om medel till myndigheten i den årliga budgetprocessen. Liksom alla myndigheter styrs Skolinspektionen även genom regeringens regleringsbrev. I Skolinspektionens instruktion anges myndighetens huvudsakliga uppgifter vilka är tillsyn, kvalitetsgranskning samt godkännande och rätt till bidrag. Myndigheten ska integrera jämställdhetsperspektivet och mänskliga rättigheter i sitt arbete och ta hänsyn till i sin verksamhet.27 Enligt myndighetens instruktion ska Skolinspektionen lämna en sammanfattning och analys av erfarenheterna av sin verksamhet när det gäller tillsyn och kvalitetsgranskning till ().28 I regleringsbrevet finns mer detaljerade krav på återrapporteringen av tillsyn och kvalitetsgranskning men det är relativt allmänt 25När inget annat anges är informationen tagen från Skolinspektionens hemsida, Skolinspektionens promemoria kring tillsynsprocessen (daterad ), Skolinspektionens årsredovisning och Statskontorets myndighetsanalys av Skolinspektionen (rapport 2017:3). Tre nya skolmyndigheter. Betänkande av ; Prop. 2007/08:50. Nya skolmyndigheter, bet. 2007/08:UbU13, rskr. 2007/08:161.; Statskontoret (2017), s. 16. 27Förordning (2011:556) med instruktion för , utfärdad , ändrad t.o.m. SFS 2017:1301. R I K S R E V I S I O N E N S K O L I N S P E K T I O N E N S U P P F Ö L J N I N G A V B R I S T E R I S K O L O R hållet och återger huvudsakligen Skolinspektionens uppgifter enligt instruktionen.29 Skolinspektionens ledning avgör hur stor del av myndighetens resurser som ska fördelas på de olika verksamhetsgrenarna och hur verksamheten ska utformas. Skolinspektionens verksamhet har utformats med ambitionen att åstadkomma förbättring av skolresultat genom tillsyn.30 har regelbundna myndighetsdialoger med Skolinspektionens ledning. Vid dessa möten har uppföljningen av Skolinspektionens tillsynsbeslut diskuterats, men inte på detaljnivå och utan att specifika krav har ställts på uppföljningen.31 Syftet med regelbunden tillsyn är att granska om all skolverksamhet i hela landet följer de lagar, regler, läroplaner och andra bestämmelser som finns för verksamheten. Målet är att bidra till alla barns och elevers lika rätt till god utbildning i en trygg miljö, där alla når minst godkänt i alla ämnen. Viktiga delmål för att åstadkomma detta är32 •likvärdiga och väl grundade beslut som utgår från regelverk och kunskap om faktiska förhållanden •ändamålsenlig användning av sanktioner för att stödja snabb förbättring •råd och vägledning som stödjer utveckling •en uppföljning som kontrollerar att bristerna har avhjälpts.