prop · H60356 · 2019-03-12 00:00:00 — 2018/19:56 bolaget har ett intresse i dotterbolaget, eller att det i nationell rätt föreskrivs tillräckligt skydd för intressena för bolaget, dotterbolaget och deras aktie- ägare. Regeringen föreslår att ett undantag för transaktioner av detta slag införs. Om det inte sker, skulle det ge betydande merarbete utan motsva- rande nytta. m.fl. menar att det bör förtydligas att en transaktion mellan systerbolag omfattas av undantaget för transaktioner mellan det publika bolaget och dotterföretaget. Mycket talar för att transaktioner mellan två helägda dotterbolag bör undantas från den nya beslutsord- ningen. Sådana transaktioner kan inte leda till att moderbolaget frånhänds värden, på samma sätt som transaktioner mellan ett moderbolag och ett helägt dotterföretag inte kan göra det. Detta är också i linje med direktivets övergripande syfte avseende regleringen om närståendetransaktioner. Det saknas dock underlag för att föreskriva ett sådant undantag. Frågan får tillsvidare överlämnas till rättstillämpningen. Transaktioner som kräver bolagsstämmans beslut ska undantas Direktivet tillåter också medlemsstaterna att undanta tydligt definierade typer av transaktioner för vilka det i nationell rätt föreskrivs bolagsstäm- mans godkännande (den nya artikel 9c.6 led b i direktivet). En förutsätt- ning är dock att en rättvis behandling av alla aktieägare och intressen för bolaget och för de aktieägare som inte är en närstående part, däribland minoritetsaktieägare, specifikt tas upp och är föremål för tillräckligt skydd genom bestämmelser i nationell rätt. I aktiebolagslagen finns bestämmelser om vissa typer av transaktioner, som av lagstiftaren ansetts vara av sådan betydelse att bolagsstämman som huvudregel ska besluta i frågan. En betydande del av bestämmelserna av- ser olika slag av emissioner (12–16 kap.). Stämman kan bemyndiga styrel- sen att besluta om andra emissioner än fondemissioner, men kan inte bemyndiga vid emissioner som faller under 16 kap. Beslut om emissioner med företrädesrätt för aktieägarna kan fattas av stämman med enkel majoritet, medan beslut om emissioner med avvikelse från företrädesrätten kräver kvalificerad majoritet. För alla emissioner gäller vidare att de måste vara förenliga med kravet på likabehandling av aktieägarna sådant det kommer till uttryck i den s.k. generalklausulen (se t.ex. 8 kap. 41 §). Inför beslutet ska styrelsen tillhandahålla aktieägarna vissa handlingar och i vissa fall ska delar av materialet granskas av bolagets revisor. Även i fråga om värdeöverföring i form av vinstutdelning, förvärv av egna aktier och minskning av aktiekapitalet för återbetalning till aktie- ägarna finns i lagen krav på stämmobeslut och en skyldighet för styrelsen att inför stämman tillhandahålla aktieägarna viss information (18 kap. 3– 7och 11 §§, 19 kap. 20–25 §§ samt 20 kap. 6–15 §§). Vidare är i regel lån till närstående part förbjudna. efter överklagande regeringen, kan dock i vissa fall medge dispens. Även i denna situation finns det en särskild beslutsordning som syftar till att skydda aktieägarna (se 21 kap.). Dessutom är det bolagsstämman som beslutar om arvode till styrelse- ledamöter (8 kap. 23 a §). I samtliga uppräknade fall finns sådana tydliga skyddsregler att de kan undantas. Samma sak får anses gälla sådan ersättning till ledande befatt- ningshavare som omfattas av riktlinjerna enligt 8 kap. 51 § aktiebolags- lagen, eftersom ersättningen ska utbetalas inom den ram bolagsstämman beslutar. Sammantaget bör således följande transaktioner undantas från den särskilda beslutsordningen avseende närståendetransaktioner: –arvode till styrelseledamöter som omfattas av 8 kap. 23 a §, –ersättning till ledande befattningshavare som omfattas av riktlinjerna enligt 8 kap. 51 §, –lån enligt 11 kap., –emissioner enligt 12–16 kap., –vinstutdelning enligt 18 kap., –förvärv och överlåtelse av egna aktier enligt 19 kap., –minskning av aktiekapitalet enligt 20 kap., –lån enligt 21 kap., –fusion enligt 23 kap., och –delning enligt 24 kap. Vidare får medlemsstaterna undanta sådana transaktioner som erbjuds alla aktieägare på samma villkor, om likabehandling av alla aktieägare och skydd av bolagets intressen säkerställs (den nya artikel 9c.6 led e). och anser att det bör föras in ett särskilt undantag för just denna typ av transaktioner, eftersom det inte är otänkbart att behov av ett sådant uppkommer framöver. Regeringen bedö- mer att de transaktioner som direktivet i denna del medger ett undantag för i svenska bolag i praktiken främst rör företrädesemissioner och vinstutdel- ningar. Som framgår av uppräkningen ovan föreslås sådana transaktioner undantas från den särskilda beslutsordningen. Regeringen ser inget behov att införa ett särskilt undantag för denna typ av transaktioner. Transaktioner som omfattas av lagen om resolution ska undantas Enligt direktivet får medlemsstaterna från den särskilda beslutsordningen utesluta transaktioner som ingåtts av kreditinstitut på grund av åtgärder som syftar till att skydda deras stabilitet och som antagits av den behöriga myndighet som ansvarar för tillsyn i den mening som avses i unionsrätten (den nya artikel 9c.6 led d). Undantaget tar sikte på sådana transaktioner som omfattas av det s.k. krishanteringsdirektivet (direktiv om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värde- pappersföretag och om ändring av direktiv /891/EEG och direktiv /30/EU och EU/2013/36 m.fl.). Krishanteringsdirektivet är i genomfört bl.a. genom lagen (2015:1016) om resolution. Lagen reglerar dels åtgärder för att förbereda en resolution, dels genomförandet av resolutioner. I lagen finns det ett antal verktyg som kan tillgripas, bl.a. det s.k. försäljningsverktyget (12 kap. 1 § första stycket 2 a). I korthet innebär bestämmelserna att Riks- gäldskontoret (Riksgälden) får använda försäljningsverktyget för att från ett företag i resolution överföra tillgångar eller förpliktelser eller från någon annan än företaget överföra aktier och andra äganderättsinstrument som företaget har gett ut (17 kap. 1 och 2 §§). Vid en överföring förlorar 2018/19:56 ägarna till företaget och företagets borgenärer sin rätt till de överförda till- gångarna och förpliktelserna och förvärvaren övertar de rättigheter och förpliktelser som följer med det som överförts. En ordning där denna typ av transaktioner även skulle omfattas av aktie- bolagslagens reglering om väsentliga transaktioner skulle motverka de intressen som lagen om resolution avser skydda. Även Riksgälden är inne på detta och pekar på att det är viktigt att inte riskera att inskränka Riks- gäldens möjligheter att agera vid resolution. Regeringen föreslår på grund av det anförda att transaktioner som sker med stöd av lagen om resolution ska undantas från den särskilda beslutsordningen för väsentliga transak- tioner med närstående. Transaktioner mellan ett dotterbolag och moderbolagets närstående ska omfattas En särskild beslutsordning för transaktioner med närstående bör omfatta även fall där transaktionen sker mellan ett dotterbolag och en närstående till moderbolaget. I annat fall skulle beslutsordningen enkelt kunna kring- gås genom att transaktionerna slussas vidare till ett dotterföretag. Denna typ av transaktioner inkluderas av beslutsordningen i själv- regleringen. Av betydelse är även att aktieägarna i moderbolaget –vars intresse de nya reglerna avser att skydda – har ett berättigat intresse av att få reda på och även påverka denna typ av transaktioner. Om de inte ges den möjligheten går de miste om en del av det skydd som ändrings- direktivet avser att ge dem. Av motsvarande skäl bör det inte göras en begränsning till transaktioner med dotterbolag som har aktier upptagna till handel på en reglerad marknad. Däremot bör en begränsning göras till helägda svenska aktie- bolag. Som promemorian redogör för skulle regleringen annars föra för långt. Beslutsordningen vid transaktioner mellan ett dotterbolag och moderbolagets närstående För att aktieägarna ska få ett skydd som motsvarar det som ges enligt självregleringen bör det införas en ordning där transaktioner mellan dotter- företaget och moderbolagets närstående ska godkännas i två steg. Det första steget innebär att bolagsstämman i dotterbolaget har att ta ställning till transaktionen. Eftersom det enbart är fråga om helägda dotterbolag rör det sig i allt väsentligt om en formaliafråga. Det bedöms dock som en nödvändig ordning för att det ska vara möjligt för bolagsstämman i moderbolaget att i det andra steget ta ställning till dotterbolagets beslut. Med utgångspunkten att det är fråga om ett formaliabeslut i dotter- bolaget, kan det inte anses nödvändigt att införa en formell skyldighet för styrelsen i dotterbolaget att lämna en redogörelse för transaktionen inför stämmans beslut. Däremot måste moderbolaget se till att det inom koncer- nen finns rutiner som säkerställer att dotterbolaget lämnar en tillräckligt utförlig redogörelse för transaktionen för att moderbolaget ska kunna fullgöra sina skyldigheter. De ovan föreslagna undantagsreglerna bör gälla även transaktionerna mellan dotterbolag och moderbolagets närstående. Vidare bör skyldigheten för styrelsen att fortlöpande bedöma om förut- Prop. 2018/19:56 sättningarna är uppfyllda för att undanta löpande transaktioner som sker på marknadsmässiga villkor gälla även i dotterbolaget. Förfarandet i moderbolaget bör utformas i enlighet med vad som gäller vid en väsentlig transaktion direkt mellan ett moderbolag och en närstå- ende. Det innebär dels att styrelsen inför stämmans prövning ska lämna en redogörelse för den föreslagna transaktionen, dels att den närståendes aktier inte ska beaktas i samband med stämmans prövning. Enligt direktivet krävs att moderbolaget offentliggör viss information om en väsentlig transaktion mellan en aktiebolaget närstående part och bolagets dotterbolag (den nya artikel 9c.7). Som redovisas ovan, gör regeringen bedömningen att direktivets krav på offentliggörande får anses uppfyllt genom tillhandahållandet av underlag inför bolagsstämman och stämmoprotokollet. Regeringens bedömning: Aktiebolagslagens regler om ogiltighet vid ett befogenhetsöverskridande och om en styrelseledamots skadestånds- ansvar säkerställer att de nya kraven följs. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning (se promemorian s. 407). Remissinstanserna: Remissinstanserna framför ingen invändning mot bedömningen. Skälen för regeringens bedömning: Medlemsstaterna ska fastställa reg- ler om åtgärder och sanktioner för överträdelser av nationella bestämmelser som antas enligt direktivet och vidta alla nödvändiga åtgärder för att säker- ställa att de tillämpas. Åtgärderna och sanktionerna ska vara effektiva, pro- portionella och avskräckande (den nya artikel 14b). En viktig del i det nya regelverket är dels att väsentliga transaktioner ska underställas stämmans prövning, dels att den närstående partens aktier inte ska beaktas i samband med stämmans beslut. Om styrelsen inte följer de aktuella bestämmelserna är det fråga om ett kompetensöverskridande. En reglering i lag som innebär en skyldighet för styrelsen att i vissa situationer underställa en fråga stämmans prövning utgör en s.k. legal befogenhets- gräns. Om styrelsen inte rättar sig efter denna reglering, gör sig styrelsen skyldig till ett överskridande av sin befogenhet. Ett avtal som ingåtts till följd av ett sådant befogenhetsöverskridande kan inte göras gällande mot bolaget om bolaget kan visa att motparten varit i ond tro (8 kap. 42 § andra stycket). En möjlighet skulle kunna vara att komplettera dessa generella bestäm- melser med en särskild reglering som anger att beslut som fattas i strid med bestämmelserna är ogiltiga, oavsett ond eller god tro hos motparten. En sådan reglering finns i de s.k. Leo-reglerna och innebär att en överlå- telse i strid med dessa regler är ogiltig, oberoende av om förvärvaren var i ond eller god tro (prop. 1986/87:76 s. 37). En sådan reglering skulle få motsvarande effekt som reglerna om ett behörighetsöverskridande av styrelsen (8 kap. 42 § första stycket). 2018/19:56 Till saken hör emellertid att 16 kap. aktiebolagslagen reglerar en mycket tydligt definierad typ av överlåtelser – överlåtelser av aktier och vissa andra finansiella instrument i ett dotterbolag. De nya bestämmelserna om väsentliga transaktioner är mer generella och omfattar ett betydligt större spektrum av transaktioner. Det kommer att uppkomma situationer där det finns utrymme för tvekan om huruvida en transaktion omfattas av reglerna. Regeringen anser att det inte är lämpligt att till en sådan reglering knyta en absolut ogiltighetsregel och således gå längre än vad som redan följer av aktiebolagslagens regler om kompetensöverskridande. Det bedöms inte heller nödvändigt för att reglerna ska efterlevas. I avsnitt 8.3 redovisas aktiebolagslagens bestämmelser om skadestånds- skyldighet för en styrelseledamot som uppsåtligen eller av oaktsamhet skadar bolaget vid fullgörandet av sitt uppdrag. Denna möjlighet att utkrä- va ansvar utgör tillsammans med ogiltighetsreglerna en tillräcklig sanktion för att säkerställa att de föreslagna bestämmelserna kommer att tillämpas. Dessutom finns det redan existerande sanktionssystemet i form av åter- bäring och bristtäckningsansvar i lagens bestämmelser om värdeöver- föringar (17 kap. 6 och 7 §§). Bestämmelserna omfattar varje form av tran- saktion, med närstående eller med annan, som resulterar i en otillåten värdeöverföring från bolaget, dvs. just sådana transaktioner som direktivet avser att förhindra. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Bestämmelserna om institutionella investerares, kapitalförvaltares och röstningsrådgivares skyldigheter att lämna årliga redogörelser ska tillämpas första gången . Även bestämmelserna om att årsberättel- serna för andra alternativa investeringsfonder än specialfonder ska ha ett nytt innehåll ska tillämpas första gången . Bestämmelserna om institutionella investerare ska gälla även sådana försäkringsföretag som bedriver tjänstepensionsverksamhet och som tillämpar delar av den äldre lydelsen av försäkringsrörelselagen. Bestämmelserna om riktlinjer för ersättning till ledande befattnings- havare ska tillämpas första gången i samband med den årsstämma som hålls närmast efter . Bestämmelserna om skyl- digheten att upprätta en ersättningsrapport, lägga fram den på årsstäm- man och hålla den tillgänglig ska tillämpas första gången i samband med den årsstämma som hålls närmast efter . Den nya regleringen av närståendetransaktioner ska inte tillämpas på sådana transaktioner som bolaget beslutat om men inte har genomförts innan regleringen trädde i kraft. När flera olika transaktioner beaktas, ska transaktioner som genomförts före ikraftträdandet inte tas med. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens (se promemorian s. 469 f.). I promemorian behandlas inte andra alterna- tiva investeringsfonder än specialfonder. Remissinstanserna: Remissinstanserna lämnar förslagen utan invänd- ningar eller avstår från att yttra sig. Skälen för regeringens förslag: Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar, förordningar och administrativa författ- ningar som är nödvändiga för att följa ändringsdirektivet. För de nya artik- larna 3a–3c i direktivet om aktieägares rättigheter gäller i stället att nöd- vändiga ändringar ska träda i kraft (artikel 2.1 i ändringsdirektivet). De lagförslag som läggs fram i denna proposition syftar till att genom- föra de delar av ändringsdirektivet som ska vara genomförda . Lagändringarna ska därför träda i kraft det datumet. Institutionella investerare, kapitalförvaltare och röstningsrådgivare ska enligt de föreslagna bestämmelserna lämna vissa årliga redogörelser. Eftersom det rör sig om redogörelser för vad som skett bör de nya bestämmelserna om skyldighet att lämna sådana redogörelser börja tillämpas först efter det att lagarna trätt ikraft. Av samma skäl bör de nya bestämmelserna om att årsberättelserna för andra alterna- tiva investeringsfonder än specialfonder ska ha ett utökat innehåll tillämp- as första gången . Vissa av de försäkringsföretag som bedriver tjänstepensionsverksamhet tillämpar delar av en äldre lydelse av försäkringsrörelselagen. För att även de företagen ska omfattas av de nya skyldigheterna för institutionella in- vesterare behöver företagen åläggas att tillämpa de nya bestämmelserna genom en övergångsbestämmelse. Förslagen om ersättning till ledande befattningshavare innebär bl.a. nya krav på riktlinjer för ersättning till dem. När de nya bestämmelserna träder i kraft har ordinarie bolagsstämma i de flesta bolag ägt rum. Det innebär att om det inte införs några särskilda bestämmelser kommer berörda bolag vara skyldiga att kalla till en extra bolagsstämma för att aktieägarna ska få ta ställning till ett nytt förslag till riktlinjer som är utformat enligt de nya bestämmelserna. Detta bedöms inte rimligt, särskilt inte med hänsyn till att det redan finns lagbestämmelser som på ett generellt plan mot- svarar direktivets krav. Regeringen anser därför att det bör införas en ikraft- trädandebestämmelse enligt vilken de nya bestämmelserna om riktlinjer ska tillämpas första gången i samband med den årsstämma som hålls närmast efter . Det innebär t.ex. att ett förslag till nya riktlinjer av styrelsen måste upprättas , om stämman hålls . De nya bestämmelserna om skyldigheten att ta fram en rapport om er- sättningar bygger på att bolaget har antagit riktlinjer i enlighet med de nya bestämmelserna. Bestämmelserna om rapport om ersättningar kan tillämp- as första gången året efter det att de nya riktlinjerna antagits, dvs. i sam- band med den årsstämma som äger rum närmast efter . Det bör därför införas en ikraftträdandebestämmelse med ett sådant innehåll. Enligt 8 kap. 51 § andra och tredje styckena aktiebolagslagen i dess hittillsvarande lydelse ska bolag vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad i i förslaget till riktlinjer informera dels om 2018/19:56 tidigare beslutade ersättningar som inte har förfallit till betalning, dels om avvikelser från beslutade riktlinjer. Den föreslagna ändringen av para- grafen innebär att skyldigheterna upphör och att den angivna informatio- nen i stället lämnas i rapporten om ersättningar. Eftersom skyldigheten att lämna en sådan rapport infaller först i samband den årsstämma som hålls närmast efter , finns det skäl att genom en över- gångsbestämmelse föreskriva att berörda bolag ska tillämpa de äldre bestämmelserna i 8 kap. 51§ andra och tredje styckena aktiebolagslagen i samband med årsstämmor som hålls fram till och med . På så sätt säkerställs att aktieägarna inte går miste om informationen. I fråga om bestämmelserna i 7 kap. 61 §, 8 kap. 51 § första stycket och 53 § samt den upphävda 8 kap. 52 § aktiebolagslagen behöver det genom övergångsbestämmelser föreskrivas att berörda bolag ska tillämpa de äldre bestämmelserna i samband med årstämmor som hålls fram till och med . Det finns också behov av ikraftträdandebestämmelser avseende den nya regleringen av närståendetransaktioner. Avsikten är inte att de nya bestäm- melserna ska omfatta transaktioner som beslutats före lagens ikraftträdande, men som inte genomförts förrän efter det att lagen trätt i kraft. Detta bör tydliggöras genom en ikraftträdandebestämmelse. Vidare bör inte den före- slagna regeln om sammanräkning av transaktioner (16 a kap. 2 § aktie- bolagslagen) omfatta sådana transaktioner som genomförts innan lagen trätt i kraft. Regeringens bedömning: De nya skyldigheterna för institutionella investerare, kapitalförvaltare och röstningsrådgivare kan antas leda till ökade administrativa kostnader. De nya bestämmelserna om ersättning till ledande befattningshavare och den nya regleringen av närståendetransaktioner stärker aktieägares För vissa noterade bolag innebär regleringen en ökad admi- kommer att få fler arbetsuppgifter. derna kan hanteras inom befintliga ramar. Promemorians bedömning: Överensstämmer i huvudsak med regering- ens (se promemorian s. 477 f.). Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna lämnar bedömning- arna utan invändningar eller avstår från att yttra sig. promemorians konsekvensutredning som helhet är godtagbar, även om den brister i några hänseenden, bl.a. när det gäller redovisningen av berörda företag utifrån antal och storlek. advokatsamfund anser att konsekvensutredningen inte ställer administra- tions- och regelbördan i relation till förväntade positiva effekter, och att det därför är viktigt att följa ändringsdirektivets miniminivå. pekar på att överimplementeringar inte bör göras utan Svensk Försäkring och Svenska () bedömer att förslagen får stora admi- Prop. 2018/19:56 nistrativa och ekonomiska konsekvenser. bolag invänder mot att en bestämmelse om avgiftsfinansiering införs utan att en kompletterande konsekvensutredning först genomförs. Skälen för regeringens bedömning De föreslagna lagändringarna är i allt väsentligt påkallade av de nya EU- reglerna. Bestämmelserna i ändringsdirektivet är tvingande. Möjligheterna att välja alternativa lösningar är mycket begränsade. Ändringsdirektivet ger dock medlemsstaterna vissa valmöjligheter. I valet mellan olika alter- nativ är strävan att välja det alternativ som innebär den minsta adminis- trativa bördan för det enskilda företaget. Vidare hålls den administrativa bördan nere genom utgångspunkten att inte gå längre än ändringsdirek- tivets krav. Med de valda utgångspunkterna bedöms de bolagsrättsliga delarna i pro- positionen beröra några hundratal publika aktiebolag. Därutöver berörs uppskattningsvis lika många institutionella investerare, kapitalförvaltare och röstningsrådgivare. Institutionella investerare, kapitalförvaltare och röstningsrådgivare får ökade administrativa kostnader För institutionella investerare, kapitalförvaltare och röstningsrådgivare föreslås nya informationsskyldigheter. Ett stort antal företag av varierande storlek kommer att omfattas av de skyldigheterna. Som flera remissin- stanser påpekar kan skyldigheterna antas leda till ökade administrativa kostnader för företagen. Vissa av informationskraven finns dock redan i självregleringen. Kraven är därför inte helt nya, även om detaljnivån nu ökar. Det ska dessutom vara möjligt att avstå från att följa vissa krav. Regeringen bedömer därför att de ökade administrativa bördorna inte kan antas vara betydande. Som flera remissinstanser påtalar har svenska institutionella investerare och kapitalförvaltare generellt sett ett stort och långsiktigt engagemang i de bolag i vilka de investerar. Ändringarna får anses skapa incitament för dem att engagera sig ytterligare. Ett engagemang bidrar till en god bolagsstyrning och i förlängningen en sund marknad och ett funge- rande näringsliv, vilket gynnar bl.a. investerarna och förvaltarna. Någon kompletterande konsekvensutredning bedöms inte nödvändig för att införa bestämmelser om avgiftsfinansiering i den nya lagen om röst- ningsrådgivare. Frågan kommer att beröras ytterligare i det senare ärende där den närmare utformningen av avgifterna föreslås. De nya kraven i fråga om ersättning till ledande befattningshavare Förslaget om nya krav på riktlinjer om ersättning till ledande befattningsha- vare innebär bl.a. att styrelsen i ett noterat aktiebolag ska vara skyldig att minst för bolagsstämman presentera ett förslag till riktlinjer. har styrelsen i aktiebolag vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad i en skyldighet att ta fram riktlinjer, men denna Förslaget innebär att kategorin av bolag som berörs utvidgas 2018/19:56 något eftersom även bolag som har aktier upptagna på en reglerad marknad utanför eller en motsvarande marknad utanför EES ska omfattas av denna skyldighet. Vidare innebär förslaget att riktlinjernas innehåll kommer att regleras på ett mer utförligt sätt än vad som har varit fallet.