prop · H70350 · 2019-12-10 00:00:00 — Tabell B3 Könsskillnader i hälsomått givet vårdgivarens bedömning av patientens funktionsnedsättning och aktivitetsbegränsning, olika uppföljningstider, procent 31,1*** -28,2*** -17,4 -67,5*** (6,3) (10,7) (8,7) (15,9) (23,6) 31,7*** -15,1*** -4,9 -68,0*** (5,8) (8,7) (4,6) (9,0) (22,2) 25,1*** -16,2*** -4,7 -58,8** (6,8) (10,4) (4,2) (7,6) (25,4) Anm.: Resultat från OLS-skattningar av relationen mellan kvinnors och mäns hälsoutfall givet vårdgivarens bedömning av patientens funktionsnedsättning och aktivitetsbegränsning. Relationen mellan män och kvinnor har skattats via en interaktionsterm (kvinna*vårdgivarens bedömning). I skattningarna kontrolleras för kvinna respektive vårdgivarens bedömning, samt ålder, ålder i kvadrat, civilstånd (6 kategorier), född utrikes, antal barn, barn i hemmet (ja/nej), utbildningsnivå (4 kategorier), utbildningsinriktningar (221 kategorier), försörjning (7 kategorier), inkomst (föregående år), arbetsinkomst (föregående år), diagnos (43 kategorier), årtal (7 kategorier), SNI (89 kategorier), kommun (34 kategorier), vårdgivarens kompetens (15 kategorier). Därutöver kontrolleras för interaktioner mellan ”kvinna” och samtliga bakgrundsvariabler. DDD=antalet förskrivna dygnsdoser läkemedel . Standardfel inom parentes. Antal observationer, totalt: 57 909. ***/**/* indikerar statistisk signifikans på 1/5/10 procents nivå. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D S J U K F R Å N V A R O Tabell B4 Könsskillnader i hälsomått givet vårdgivarens bedömning av patientens funktionsnedsättning och aktivitetsbegränsning, olika dimensioner av psykisk sjukdom, procent 27,7*** 26,4** -25,1** -10,5 -52,1 (8,9) (12,3) (10,7) (10,3) (39,4) 35,5*** -24,6* -5,5 -63,3 (7,9) (12,0) (12,6) (9,9) (39,7) 32,3*** -34,1*** -2,8 -82,8*** (7,7) (10,5) (10,7) (11,5) (23,2) Anm.: Resultat från OLS-skattningar av relationen mellan kvinnors och mäns hälsoutfall givet vårdgivarens bedömning av patientens funktionsnedsättning och aktivitetsbegränsning. Relationen mellan män och kvinnor har skattats via en interaktionsterm (kvinna*vårdgivarens bedömning). I skattningarna kontrolleras för kvinna respektive vårdgivarens bedömning, samt ålder, ålder i kvadrat, civilstånd (6 kategorier), född utrikes, antal barn, barn i hemmet (ja/nej), utbildning (nivå och inriktning, 42 kategorier), försörjning (7 kategorier), inkomst (föregående år), arbetsinkomst (föregående år), diagnos (43 kategorier), årtal (7 kategorier), SNI (89 kategorier), kommun (34 kategorier), vårdgivarens kompetens (15 kategorier). Därutöver kontrolleras för interaktioner mellan ”kvinna” och samtliga bakgrundsvariabler. DDD=antalet förskrivna dygnsdoser läkemedel . Standardfel inom parentes. Antal observationer, totalt: 57 909. ***/**/* indikerar statistisk signifikans på 1/5/10 procents nivå. Tabell B5 Könsskillnader i hälsomått givet vårdgivarens bedömning av patientens funktionsnedsättning och aktivitetsbegränsning, uppföljningsenkät, procent 24,5*** 15,1* -24,0*** -8,3 -57,9*** (7,6) (8,2) (8,7) (7,4) (19,1) 23,2*** 16,1* -22,4** -4,1 -56,6** (7,7) (8,6) (9,4) (7,5) (22,7) -36,7 -31,0 -57,3** (32,7) (35,5) (23,8) (37,8) (24,9) Anm.: Resultat från OLS-skattningar av relationen mellan kvinnors och mäns hälsoutfall givet vårdgivarens bedömning av patientens funktionsnedsättning och aktivitetsbegränsning. Relationen mellan män och kvinnor har skattats via en interaktionsterm (kvinna*vårdgivarens bedömning). I skattningarna kontrolleras för kvinna respektive vårdgivarens bedömning, samt ålder, ålder i kvadrat, civilstånd (6 kategorier), född utrikes, antal barn, barn i hemmet (ja/nej), utbildningsnivå (4 kategorier), utbildningsinriktningar (221 kategorier), försörjning (7 kategorier), inkomst (föregående år), arbetsinkomst (föregående år), diagnos (43 kategorier), årtal (7 kategorier), SNI (89 kategorier), kommun (34 kategorier), vårdgivarens kompetens (15 kategorier). Därutöver kontrolleras för interaktioner mellan ”kvinna” och samtliga bakgrundsvariabler. DDD=antalet förskrivna dygnsdoser läkemedel . Standardfel inom parentes. Antal observationer, totalt: 42 293, psykiatriska diagnoser: 37 756, smärtrelaterade diagnoser: 4 537. ***/**/* indikerar statistisk signifikans på 1/5/10 procents nivå. 72 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell B6 Könsskillnader i hälsomått givet patientens självskattade hälsa -0,017 2,596*** 0,442*** -0,034** -0,078* (0,012) (0,484) (0,081) (0,013) (0,032) (0,041) -0,021 2,491*** 0,258*** -0,024* -0,080* (0,013) (0,510) (0,084) (0,014) (0,034) (0,044) -0,024 0,775** -0,027 -0,006 -0,060 (0,036) (2,164) (0,372) 0,070) (0,134) (0,065) Anm.: Resultat från OLS-skattningar av relationen mellan kvinnors och mäns hälsoutfall givet patientens bedömning av sin egen hälsa. Relationen mellan män och kvinnor har skattats via en interaktionsterm (kvinna*patientens bedömning). I skattningarna kontrolleras för kvinna respektive patientens bedömning, samt ålder, ålder i kvadrat, civilstånd (6 kategorier), född utrikes, antal barn, barn i hemmet (ja/nej), utbildning (nivå och inriktning, 42 kategorier), försörjning (7 kategorier), inkomst (föregående år), arbetsinkomst (föregående år), diagnos (43 kategorier), årtal (7 kategorier), SNI (89 kategorier), kommun (34 kategorier), vårdgivarens kompetens (15 kategorier). Därutöver kontrolleras för interaktioner mellan ”patientens bedömning” och samtliga bakgrundsvariabler. DDD=antalet förskrivna dygnsdoser läkemedel . Standardfel inom parentes. Antal observationer, totalt: 57 909, psykiatriska diagnoser: 52 250, smärtrelaterade diagnoser: 5 659. ***/**/* indikerar statistisk signifikans på 1/5/10 procents nivå. R I K S R E V I S I O N E N JÄMSTÄLLD SJUKFRÅNVARO – BEDÖMS MÄN OCH KVINNOR LIKVÄRDIGT I SJUKSKRIVNINGS- PROCESSEN? Kvinnor är sjukskrivna mer än män. Skillnaden har vuxit stadigt sedan 1980- talets första hälft fram tills då kvinnor är sjukskrivna i nästan dubbelt så hög utsträckning som män. Skillnaderna i sjukfrånvaro får konsekvenser för såväl livsinkomster som framtida pension. I rapporten granskas i vilken utsträckning osakliga skillnader i läkarnas bedömning av patientens behov av sjukskrivning kan vara en bidragande orsak till att kvinnor är sjukskrivna mer än män. I granskningsunderlaget ingår cirka 60 000 individer bosatta i län som uppsökte en läkare och då diagnosticerades med antingen lindrig eller medelsvår psykisk ohälsa, eller med smärtproblematik. Resultaten visar att könsskillnaden i sjukfrånvaro mellan män och kvinnor med lindrig eller medelsvår psykisk ohälsa delvis förefaller osaklig. Kvinnor är sjukskrivna mer än män vid samma bedömning av arbetsförmågan under den långa mätperioden. Granskningens resultat och slutsatser visar att ytterligare initiativ bör tas för att minska förekomsten av osakliga skillnader i sjukskrivningsprocessen. De föreslagna rekommendationerna syftar till att dels minska osäkerheten i bedömningen av patientens arbetsförmåga, dels stärka hälso- och sjukvårdens drivkrafter att utfärda läkarintyg av hög kvalitet. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse om jämställd sjukfrånvaro