prop · H603134 · 2019-05-28 00:00:00 — Regeringens proposition 2018/19:134 Förbättrat grundskydd för pensionärer Regeringen överlämnar denna proposition till . I denna proposition föreslås en förbättring av grundskyddet för pensionärer. Förslagen förbättrar den ekonomiska standarden för ca 830 000 pensionärer som principen om att det ska löna sig att ha arbetat värnas. Förslagen innebär bl.a. följande: –Grundnivån i garantipensionen höjs med för alla med garantipension. – Bostadskostnadstaket i bostadstillägget till pensionärer höjs från till . –En likabehandling av inkomster som härrör från eget arbete vid beräkning av bostadstillägg till pensionärer införs. –Ett fribelopp för arbetsinkomster om införs i äldreförsörjningsstödet. Förslagen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ....................... Ärendet och dess beredning ............................................................ Förslag för ett förbättrat grundskydd .............................................. Ett förbättrat grundskydd minskar ofrånkomligen avståndet mellan dem som har arbetat och dem som inte har arbetat.................................................................. Höjt bostadskostnadstak i bostadstillägget ....................... 4.4Förändrad ersättningsgrad som avser 4.5En mer likvärdig hantering av inkomster vid 4.6Bostadstillägget räknas av för alla 4.7Höjt fribelopp i bostadstillägget och förändrad beräkning av det särskilda bostadstillägget ...................... 4.8Höjd nivå på skälig bostadskostnad i det särskilda 4.9Ökade incitament för arbete för personer med 4.10Fribelopp för arbetsinkomster för personer med 4.11Höjd nivå på skälig bostadskostnad vid beräkning av Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Konsekvenser av förslagen ............................................................. Ekonomiska konsekvenser för individen.......................... Effekter ur ett ekonomiskt Relativ låg ekonomisk standard....................... Omfördelning inom gruppen pensionärer med grundskydd till följd av förslagen............ Typfall med effekter för olika individer ........................... Ekonomiska konsekvenser för den offentliga sektorn...... Ekonomiska konsekvenser för staten .............. 6.4Administrativa och ekonomiska konsekvenser för 7.1Förslaget till lag om ändring i Sammanfattning av promemorian Förbättrat grundskydd för pensionärer............................................. Förteckning över remissinstanserna ................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... 2018/19:134 1 antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 66 kap. 16 och 21–23 §§, 67 kap. 21–24 §§, 74 kap. 11 och 12 §§ och 102 kap. 1, 16, 17, 22, 27, 29 och 30 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas sex nya paragrafer, 66 kap. 20 a och 22 a §§, 102 kap. 16 a, 22 a, 25 a, och 27 a §§, med följande lydelse. Garantipension ska beräknas enligt 17–21 §§ om beräkningsunderlaget överstiger 0,25 prisbasbelopp men inte överstiger –3,16 prisbasbelopp för den som är ogift, eller –2,8275 prisbasbelopp för den som är gift. I andra fall ska garantipensionen beräknas enligt 22 och 23 §§. I andra fall ska garantipensionen beräknas enligt 22–23 §§. Det beräkningsunderlag som har räknats fram enligt 17–20 §§ ska ökas med 0,051 prisbasbelopp. Ök- ningen ska dock beräknas på samma sätt som anges i 13 § andra stycket första meningen. Den årliga garantipensionen mot- Den årliga garantipensionen mot- − det beräkningsunderlag som − det beräkningsunderlag som räknats upp enligt 17–20 §§ och räknats upp enligt 17–20 a §§ och −summan av sådan tilläggspension, tjänstepension, änkepension, utländsk pension och sådana andra förmåner som enligt 5 § andra stycket 7 har ingått i beräkningsunderlaget. För den vars beräkningsunderlag inte överstiger 0,25 prisbasbelopp gäller följande: Den årliga garantipensionen motsvarar differensen mellan − beräkningsunderlaget som först detta multiplicerats med 1,04 och har multiplicerats med 1,04 och därefter har ökats med 0,051 pris- basbelopp som i sin tur har beräk- nats på samma sätt som anges i 13 § andra stycket första meningen 2018/19:134 − summan av sådan tilläggspension, tjänstepension, änkepension, utländsk pension och sådana andra förmåner som enligt 5 § andra stycket 7 har ingått i beräkningsunderlaget. För den som är ogift och vars beräkningsunderlag överstiger 3,16 prisbasbelopp eller för den som är gift och vars beräkningsunderlag överstiger 2,8275 prisbasbelopp ska beräkningsunderlaget ökas med 0,051 prisbasbelopp. Ökningen ska dock beräknas på samma sätt som anges i 13 § andra stycket första meningen. För den som det i beräkningsunderlaget inte ingår något belopp enligt 5 § andra stycket 5 ska det belopp som enligt första stycket har ökat beräkningsunderlaget reduceras med 0,4 multiplicerat med den del av beräkningsunderlaget enligt 5 § som överstiger 3,16 prisbasbelopp för ogifta eller 2,8275 prisbasbelopp för gifta. För den vars beräkningsunderlag har beräknats enligt 22 a § gäller den som är ogift eller 2,8275 pris- basbelopp för den som är gift gäller Den årliga garantipensionen motsvarar differensen mellan −summan av sådan tilläggspension, tjänstepension, änkepension, utländsk pension och sådana andra förmåner som enligt 5 § andra stycket 7 har ingått i beräkningsunderlaget. För den som är ogift och vars beräkningsunderlag inte överstiger 1,26 prisbasbelopp gäller följande. Den årliga garantipensionen är 2,13 prisbasbelopp (basnivån för ogifta) minskat med beräkningsunderlaget. Den årliga garantipensionen är 2,181 prisbasbelopp (basnivån för ogifta) minskat med beräkningsunderlaget. För den som är ogift och vars beräkningsunderlag överstiger 1,26 prisbas- belopp gäller följande. Den årliga garantipensionen är Den årliga garantipensionen är Prop. 0,87 prisbasbelopp minskat med 0,921 prisbasbelopp minskat med av den del av beräk- av den del av beräk- För den som är gift och vars beräkningsunderlag inte överstiger 1,14 pris- basbelopp gäller följande. 1,9 prisbasbelopp (basnivån 1,951 prisbasbelopp (basnivån gifta) minskat med beräknings- gifta) minskat med beräknings- För den som är gift och vars beräkningsunderlag överstiger 1,14 prisbas- belopp gäller följande. Den årliga garantipensionen är Den årliga garantipensionen är 0,76 prisbasbelopp minskat med 0,811 prisbasbelopp minskat med av den del av beräk- av den del av beräk- För den som är ogift anses som För den som är ogift anses som skälig bostadskostnad högst 6 620 skälig bostadskostnad högst 7 000 För den som är gift anses som skälig För den som är gift anses som skälig var och en av makarna ska beräknas var och en av makarna ska beräknas till hälften av den sammanlagda till hälften av den sammanlagda I detta kapitel finns allmänna bestämmelser i 2–6 §§. Vidare finns bestämmelser om –beräkning av bidragsgrundande inkomst i 7–13 och 15 §§, –beräkning av reduceringsinkomst i 16–19 §§, –häktade eller intagna m.fl. i 20 §, 1Senaste lydelse 2017:1295. 2Senaste lydelse 2017:1295. – beräkning av bostadstillägg i – beräkning av bostadstillägg i 21–25 §§, och 21–25 a §§, och – beräkning av särskilt bostadstillägg i 26–30 §§. Reduceringsinkomsten är summan av 1.sjukersättning, aktivitetsersättning, allmän ålderspension och änkepension, 2.pension och invaliditetsförmån som lämnas enligt utländsk lagstiftning, 3.inkomst av kapital enligt 7 § 3, 4.del av förmögenhet enligt 7 § 4, av de delar av den bidragsgrundande inkomsten som består av arbetsinkomst enligt 67 kap. 6 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229), av de delar av inkomsten enligt 15 § som, bortsett från att skatteplikt inte föreligger, är av motsvarande slag som arbetsinkomst enligt 67 kap. 6 § första stycket inkomstskattelagen, och av övriga delar av den bidragsgrundande inkomsten, minskad med ett fribelopp enligt 17–19 §§. Från och med den månad en försäkrad, som har hel allmän ålderspension, fyller ska inkomst enligt första stycket 5 och 6 endast beaktas till den del den överstiger . Från och med den månad en försäkrad, som har hel allmän ålderspension eller motsvarande utländsk förmån, fyller är reduceringsinkomsten summan av av den inkomstgrundade ålderspensionen, 2. garantipension och änkepension, av den pension och invaliditetsförmån som lämnas enligt utländsk lagstiftning, 4. inkomst av kapital enligt 7 § 3, 5. del av förmögenhet enligt 7 § 4, av de delar av den bidragsgrundande inkomsten som består av arbetsinkomst enligt 67 kap. 6 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229), 3 Senaste lydelse 2013:1099. av de delar av den Prop. 2018/19:134 inkomst enligt 15 § som, bortsett från att skatteplikt inte föreligger, är av motsvarande slag som arbetsinkomst enligt 67 kap. 6 § första stycket inkomstskattelagen, och av övriga delar av den bidragsgrundande inkomsten, minskad med ett fribelopp enligt 17 §. Inkomst enligt första stycket 6 och 7 ska endast beaktas till den del den överstiger . Det fribelopp som avses i 16 § motsvarar 2,17 prisbasbelopp för den som är ogift och 1,935 prisbasbelopp för den som är gift. Det fribelopp som avses i 16 och 16 a §§ motsvarar 2,181 prisbasbelopp för den som är ogift och 1,951 prisbasbelopp för den som är gift. Vid beräkning av bostadstillägg be- Till och med månaden före den månad då den försäkrade fyller den av den del som inte beaktas vid beräkning av bo- överstiger för den som är ogift och för den kostnaden av den del som är gift. för den som är ogift och 2 500 kro- nor för den som är gift. Om bostadskostnaden överstiger de belopp som anges i första stycket beaktas av den överskjutande bostadskostnaden för den som är ogift och för den som är gift. För var och en av makar ska bostadskostnaden beräknas till hälften av deras sammanlagda bostadskostnad. Från och med den månad den försäkrade fyller ska ett belopp om för den som är ogift och för den som är gift läggas till den bostadskostnad som har beaktats enligt första, andra och tredje styckena och 23 §. Från och med den månad en försäkrad fyller beaktas vid beräkning av bostadstillägg hela bostadskostnaden av 4 Senaste lydelse 2017:1295. för den som är ogift och för den som är de belopp som anges i första stycket beaktas av den över- månad för den som är ogift och för den som är gift. för den som är ogift och mellan och 3 500 kronor för den som är gift. För var och en av makar ska bo- stadskostnaden beräknas till hälf- ten av deras sammanlagda bostads- Ett belopp om för den som är ogift och för den som är gift ska läggas till den Från och med den månad en för- säkrad, som har hel allmän ålders- pension eller motsvarande utländsk förmån, fyller ska sådan 21 § vara av inkomsten. Som skälig bostadskostnad enligt Till och med månaden före den 26 § anses högstmånad då den försäkrade fyller anses som skälig bostadskostnad enligt 26 § högst –för den som är ogift, och –för den som är gift. Från och med den månad en försäkrad fyller anses som skälig bostadskostnad enligt 26 § högst 5 Senaste lydelse 2017:1295. – för den som är Prop. 2018/19:134 ogift, och –för den som är Vid tillämpning av 26 § ska följande inkomster beaktas: 1.Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 7 § 1 och 2 efter avdrag för den skatte- och avgiftssats som följer av tillämplig skattetabell enligt 55 kap. 6 och 8 §§ skatteförfarandelagen (2011:1244). Om det för den försäkrade inte kan beslutas någon tillämplig skattetabell ska den skatte- och avgiftssats användas som följer av den skattetabell som skulle ha varit tillämplig om sådant beslut hade kunnat fattas. 2.Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 7 § 3 efter avdrag . 3.Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 7 § 4. 4.Den del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 7 § 5. När det gäller sådan del av den bidragsgrundande inkomsten som avses i 97 kap. 13 § 1 ska den inkomsten tas upp efter avdrag för de skatter och avgifter som följer av bestämmelserna i 1 och 2 om inkomsten inte hade undantagits från beskattning i på grund av 3 kap. 9–13 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) eller skatteavtal. 5.Bostadstillägg enligt 21 §. Från och med den månad en försäkrad fyller ska arbetsinkomst som avses i 16 a § 6 och 7 beaktas i sin helhet till den del inkomsten, före avdrag för skatte- och avgiftssats, överstiger . Summan av inkomsterna enligt 29 § 1–3 ska alltid anses utgöra lägst en tolftedel av det för den försäkrade gällande fribeloppet enligt 17–19 §§ efter avdrag för beräknad preliminär skatt enligt 29 § 1. I fråga om makar ska inkomsterna för var och en av dem beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda inkomster. För den som är född eller senare ska inkomsterna från och med den månad då han eller hon fyller , i stället för de belopp som anges i 17 §, alltid, efter avdrag för beräknad preliminär skatt enligt första stycket, anses utgöra lägst en tolftedel av –2,13 prisbasbelopp för den som är ogift, och För den som är född eller tidigare ska inkomsterna i stället för de belopp som anges i 17 §, alltid, efter avdrag för beräknad preliminär skatt enligt första stycket, anses utgöra lägst en tolftedel av –2,221 prisbasbelopp för den som är ogift, och 6 Senaste lydelse 2011:1434. – 1,9 prisbasbelopp för den som – 1,986 prisbasbelopp för den som är gift. Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelserna tillämpas dock för tid från och med den Äldre bestämmelser gäller fortfarande för tid före utgången av 2019. Ärendet och dess beredning Pensionsgruppen, med företrädare för de partier som står bakom pensionsöverenskommelsen, har kommit överens om att grundskyddet för pensionärer ska reformeras och förstärkas. tillsattes en arbetsgrupp inom med uppdrag att analysera grundskyddets nuvarande konstruktion samt att lämna förslag till förbättringar av regelverket. Arbetsgruppen färdigställde en principinriktning för grundskyddet som presenterades i departementspromemorian Översyn av grundskyddet för pensionärer – Inriktning för ett nytt grundskydd (Ds 2018:8). I promemorian föreslogs förändringar i garantipension, bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd, men inga lagförslag presenterades. Med utgångspunkt i promemorian och de synpunkter som inkom under remissbehandlingen färdigställdes ytterligare en promemoria, Förbättrat grundskydd för pensionärer (/00462/SF), inom . I promemorian presenterades förslag om förändringar i grundskyddet för pensionärer, inklusive lagförslag. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. En redovisning av promemorians lagförslag finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. I propositionen behandlas de lagförslag som presenteras i promemorian Förbättrat grundskydd för pensionärer. Förslag för ett förbättrat grundskydd Ett förbättrat grundskydd minskar ofrånkomligen avståndet mellan dem som har arbetat och dem som inte har arbetat Huvudprincipen i det allmänna pensionssystemet är att pensionen grundar sig på individens förvärvsinkomster under hela livet, den s.k. livsinkomst- Grundskyddet för pensionärer utgör ett avsteg från denna Grundskyddet är dock nödvändigt om man vill försäkra sig om att även äldre som inte har haft möjlighet att tjäna in en tillräcklig egen pension ska få en rimlig ekonomisk standard. För att upprätthålla driv- krafterna till arbete och pensionssystemets legitimitet är det av betydelse att det alltid ska löna sig att ha arbetat och att pensionen för den som har arbetat ett helt arbetsliv är högre än nivån för grundskyddet – det s.k. Grundskyddet kan av det skälet inte vara för högt efter- som det skulle minska drivkrafterna till arbete. Att utforma ett grundskydd är därmed ofrånkomligen en balansgång mellan målsättningen om ett bra och tillräckligt skydd mot ekonomisk utsatthet och att värna pensions- ring, i , , 2018/19:134 PensionärsGemenskap, SPF Seniorerna, Svensk Försäkring, , och har haft synpunkter på att förslagen om ett förbättrat grundskydd innebär att respektavståndet mellan dem som har arbetat och dem som inte har arbetat minskar. Regeringen vill i sammanhanget betona att syftet med reformen är att förstärka den ekonomiska situationen för de pensionärer som har det sämst ställt ekonomiskt. För att åstadkomma detta behöver grundskyddet höjas. Regeringen vill också understryka att ett ökat respektavstånd framför allt bör hanteras genom högre inkomstpension. Regeringens förslag: Garantipensionen ska höjas. Garantipension för den som är född eller tidigare ska höjas med 0,051 prisbasbelopp för försäkrade som har rätt till och får en utbetal- ning av garantipension. Höjningen är lika stor för ogifta som för gifta. Höjningen med 0,051 prisbasbelopp ska beräknas i förhållande till samma antal 30- eller 40-delar som den folkpension som ingår i beräk- ningsunderlaget till garantipensionen. Höjningen med 0,051 prisbasbelopp ska trappas av för försäkrad som har ett beräkningsunderlag överstigande 3,16 prisbasbelopp för ogift pensionär och 2,8275 prisbasbelopp för gift pensionär och som inte får en kompensation för tidigare folkpension i form av garantipension enligt 66 kap. 13 § socialförsäkringsbalken. Avtrappningen ska vara 0,4 multiplicerat med den del av beräkningsunderlaget som överstiger 3,16 för ogift pensionär och 2,8275 för gift pensionär. underlaget är högre än för ogift pensionär eller 2,8275 för gift pensionär, ska höjning med 0,051 prisbasbelopp ges till den som får en kompensation för tidigare folkpension i form av garantipension enligt 66 kap. 13 § socialförsäkringsbalken. Garantipension för den som är född eller senare ska höjas med 0,051 till 2,181 prisbasbelopp för ogift pensionär. trappas av med ett belopp som motsvarar av beräknings- underlaget till den del denna inte överstiger 1,26 gånger prisbas- För den som är ogift och vars beräkningsunderlag överstiger 1,26 prisbasbelopp är den årliga garantipensionen 0,921 prisbasbelopp minskat av den del av beräkningsunderlaget som över- stiger 1,26 prisbasbelopp. För gift pensionär ska garantipensionen höjas med 0,051 till 1,951 prisbasbelopp. Denna basnivå ska trappas av med ett belopp som motsvarar av beräkningsunderlaget till den del denna inte överstiger 1,14 gånger prisbasbeloppet. För den som är gift och vars beräkningsunderlag överstiger 1,14 prisbasbelopp är den årliga garantipensionen 0,811 prisbasbelopp minskat av den del av beräkningsunderlaget som överstiger 1,14 prisbasbelopp. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: har inget att invända mot Myndigheten pekar dock på att personer vars tjänstepensioner är bruttosamordnade med den allmänna pensionen inte kommer att kunna ta del av förbättringen om inte samordningen för den aktuella höjningen tas anser vidare att lagstiftaren bör ta ställning till om man vill behålla prisindexeringen eller behålla garantipensionens värde genom att koppla dess gränsvärden till inkomstutvecklingen. menar att garantipensionens syfte vore enklare att förstå om den var helt individuell, dvs. att samma belopp betalades ut till gifta och ogifta. tillstyrker förslaget och understryker att garanti- pensionen finns till för att täcka grundläggande konsumtionskostnader och att den därför fortsatt bör prisindexeras. förbund (KyrkA) menar att garantipensionen fortsatt bör prisindexeras för att behålla värdesäkringen. KyrkA menar även att höjningen av grundnivån bör vara 300–. tillstyrker förslaget men ställer sig tveksam till fortsatt prisindexering av garantipensionen. universitet är positivt till förslaget men menar att det finns anledning att överväga om garantipensionen ska följsamhetsindexeras för att öka sannolikheten att garantipensionen inte halkar efter medianinkomsten. KPA pension anser att frågan om att inkomstindexera garantipensionen bör utredas och , Pensionärernas riksorganisation, , SPF Seniorerna, centralorganisation menar att garantipensionen bör inkomstindexeras. Forena menar att indexeringen av garantipensionen bör stärkas. Övriga remissinstanser som yttrat sig över förslaget är i huvudsak positiva eller har inget att invända. Skälen för regeringens förslag: Skillnaderna i bruttoinkomst, dvs. inkomst före skatt, har ökat mellan pensionärer med garanti- pension och pensionärer med låg inkomstgrundad pension, men framför allt mellan pensionärer med garantipension och förvärvsarbetande. ökade inkomstskillnaderna beror på att inkomsterna för dem som arbetar har ökat kraftigt till följd av stigande reallöner. räknas upp med prisutvecklingen har nivån på förmånen successivt halkat till nettoinkomst, dvs. inkomst efter skatt, har de skattesänkningar som genomförts för personer stärkt pensionärernas inkomstutveckling realt. Både personer med garanti- pension och inkomstgrundadpension har gynnats och skattesänkningarna har till stor del fungerat som en kompensation för löntagarnas jobbskatte- Pensionärer med garantipension har i genomsnitt haft en real haft en real inkomstökning på , alltså betydligt högre än pensionärer med garantipension.1 Med anledning av de ökade inkomstskillnaderna mellan förvärvs- arbetande och personer med garantipension anser regeringen att en höjning 1 Beräkningarna bygger på typfall av personer inom de två grupperna. ningarna är ensamstående och oavsett inkomst antas den ha en hyra motsvarande en hyres- lägenhets genomsnittliga hyra . var hyran och har den stigit med totalt till . 2018/19:134 av nuvarande garantipensionsnivå (benämns i det följande som grundnivån) är motiverad. Flera remissinstanser, bland annat och pensionärsorganisationerna, påpekar att regeringen bör införa inkomst- eller följsamhetsindexering av garantipensionen, eller åtminstone utreda frågan. Regeringen vill i sammanhanget understryka att garantipensionen syftar till att täcka grundläggande konsumtionskostnader. Det är därför logiskt att värdesäkra nivån, dvs. koppla den till prisindex och på så sätt garantera köpkraften. Inkomstindex kan sjunka eller realt minska. I sådana perioder innebär prisindexering en värdesäkring av garantipensionen. Regeringen anser därför att garantipensionen även fortsättningsvis bör prisindexeras. Det förslag som regeringen presenterar innebär en höjning på ca av den nuvarande grundnivån i garantipensionen. Detta innebär ett höjt belopp för alla som har garantipension. påpekar att garantipensionen bör utgå med samma belopp för dem som är gifta respektive ogifta. Regeringen vill i sammanhanget understryka att garantipensionens syfte är att säkra en viss lägsta nivå för personer . Att nivån för ogifta är högre beror på att ogifta i regel inte kan ta del av de stordriftsfördelar som gifta kan vad gäller konsumtion som inte avser boendekostnaden. Därför bör också garantipensionen för denna grupp vara högre. påpekar vidare att personer som har tjänstepensioner som är bruttosamordnade med den allmänna pensionen inte kommer att kunna ta del av förbättringen. Regeringen är medveten om det förhållandet. Det är dock en avtalsfråga och det är därför en fråga för arbetsmarknadens parter att ta ställning till. KyrkA anser att en höjning av grundnivån i garantipensionen om är för låg och menar att en höjning om 300–är rimlig. Regeringen prioriterar i detta reformpaket de pensionärer som har det sämst ställt ekonomiskt. Av det skälet går en betydande del av satsningen till ett höjt bostadskostnadstak i bostadstillägget. Sammantaget är förbättringen för den prioriterade gruppen därför högre än . Höjningen av grundnivån innebär att även gränsen för den nivå på inkomstgrundad pension som ger rätt till garantipension höjs. Det innebär att personer som får garantipension kommer att kunna ha något högre inkomstpension jämfört med . Det kommer alltså att tillkomma en grupp nya pensionärer som kommer att få (ett mindre belopp) garantipension och antalet personer med garantipension kommer följaktligen att öka.