prop · H603115 · 2019-03-14 00:00:00 — Kommissionen presenterade ett förslag om att ramdirektivet för godkännande av motorfordon ersätts av en ny ramförordning (se faktapromemoria 2015/16:FPM50). Rådet och nådde en överenskommelse om förordningen och rättsakten trädde i kraft . Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om fordons generella säkerhet och skydd för oskyddade trafikanter (se faktapromemoria 2017/18:FPM110). Syftet med förslaget är att förbättra den generella fordonssäkerheten och förbättra skyddet för oskyddade trafikanter. Samråd med ägde rum och vid konkurrenskraftsrådet antogs en allmän inriktning för förslaget . Kommissionen presenterade ett förslag till förordning som kompletterar typgodkännandelagstiftningen med anledning av utträde ur EU. Förslaget syftar till att hantera rättsosäkerhet för tillverkare med typgodkännanden från genom att tillfälligt och riktat ändra de befintliga reglerna så att de berörda 2018/19:115 tillverkarna kan få nya typgodkännanden från EU-27 för sina produkter som ersätter nuvarande brittiska typgodkännanden. Rådet antog lagstiftningsakten . Samråd med ägde rum . Kommissionen presenterade en första av totalt tre omgångar med förslag till reviderade rättsakter inom vägtransportområdet. En andra del presenterades . Den första delen, mobilitetspaket I, innehåller bl.a. marknadspelaren (tillträde till transportyrket och godstransportmarknaden) samt sociala pelaren (kör- och vilotider, färdskrivare och specialregler för utstationering av förare inom vägtransportområdet) och slutligen avgiftssättningspelaren. De olika delarna av paketet redovisas i faktapromemoriorna 2016/17:FPM101, 2016/17:FPM103, 2016/17:FPM104, 2016/17:FPM105, 2016/17:FPM106 och 2016/17:FPM107. Förhandlingar om de delar som berör den inre marknaden och sociala villkor har förts och allmänna inriktningar antogs vid TTE- rådet . Information lämnades till trafikutskottet och samråd hölls med . Rådet och nådde en preliminär överenskommelse om direktivet om elektroniska vägtullar . Samråd med ägde rum . presenterade kommissionen ett förslag om ändringar i tågpassagerarförordningen (se faktapromemoria 2017/18:FPM14). Kommissionens förslag syftar i huvudsak till att hantera tillämpningsproblem som man har uppmärksammat som förordningen har varit i kraft. Förslaget har behandlats i en rådsarbetsgrupp . Ordförandeskapet informerade om förhandlingarna vid . informerades om förslaget . Samråd med ägde rum . 44.2.4Direktiv om förvaltning av vägars säkerhet Kommissionen presenterade ett förslag till ändring av direktiv om förvaltning av vägars säkerhet (se faktapromemoria 2017/18:FPM112). Syftet med förslaget är att minska antalet omkomna i vägtrafikolyckor inom EU. antog en allmän inriktning för förslaget . Samråd med ägde rum . 44.3.1Förordning om en kontaktpunkt för fartygsrapportering Kommissionen presenterade förslag till ny förordning om inrättande av en europeisk miljö med en enda kontaktpunkt (Single Window) för sjötransporter (se faktapromemoria 2017/18:FPM115). Målsättningen är att skapa mer harmoniserade kontaktpunkter för fartyg som anlöper en europeisk hamn baserat på de nationella kontaktpunktssystemen som redan finns. Därigenom minskar de administrativa bördorna för sjöfartsnäringen och informationshanteringen hos myndigheterna förenklas. Förslaget utökar dock antalet rapporteringskrav som ska rapporteras via Single Window vid ett hamnanlöp. antog en allmän inriktning om förslaget. Överläggning ägde rum med trafikutskottet och samråd med . 44.3.2Direktiv om minimikrav på utbildning för sjöfolk Kommissionen presenterade förslag på ändring i direktivet om minimikrav på utbildning för sjöfolk. Syftet är att uppdatera direktivet med de ändringar som skett i den internationella konventionen om normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning (). Syftet är vidare att effektivisera det EU-gemensamma arbetet med kontroll och erkännande av tredjeländer samt att förtydliga regleringen när det gäller ömsesidigt erkännande av certifikat och behörigheter mellan EU:s medlemsstater. antog en allmän inriktning om förslaget. Överläggning ägde rum med trafikutskottet och samråd med . 44.3.3Förordning om erkända organisationer med anledning av brexit Med anledning av brexit presenterade kommissionen förslag på ändring i den s.k. klassförordningen. Skälet är att efter utträdet inte kommer att kunna delta vid granskning av de erkända organisationer som är sponsormedlemsstat för. För att undvika att erkända organisationer förlorar sitt erkännande, föreslås det att medlemsstater som har bemyndigat dessa organisationer i stället kan delta vid granskning av dem. Inom ramen för EU:s integrerade havspolitik har ett partnerskap med börjat utvecklas med fokus på hållbarhet. åtaganden förhandlades inför konferensen hav på , i 2018/19:115 oktober. Nya initiativ kopplade till hållbar blå ekonomi har diskuterats . 44.3.5Direktiv om mottagning av avfall från sjöfart Kommissionen presenterade ett förslag till ändring av direktiv om mottagning av avfall från sjöfart (se faktapromemoria 2017/18:FPM53). Syftet var att minska marint avfall som det regelverket skulle förenklas och de administrativa bördorna reduceras. En allmän inriktning antogs på . Samråd med ägde rum . Rådet och nådde en preliminär överenskommelse . 44.4.1Förordningen om den europeiska flygsäkerhetsbyrån Kommissionen presenterade 2015 ett förslag till en revidering av den s.k. Easaförordningen om civil luftfartssäkerhet och den europeiska flygsäkerhetsbyrån (se faktapromemoria 2015/16:FPM35). och rådet nådde en överenskommelse och den nya förordningen (2018/1139) trädde i kraft . presenterade kommissionen ett förslag till förordning om skydd av konkurrensen inom luftfarten (se faktapromemoria 2016/17:FPM111). Förslaget ska ersätta nuvarande förordning 868/2004. Enligt förslaget ska kommissionen kunna inleda en undersökning, om det finns bevis för att ett tredjeland eller ett tredjelandsflygbolag ägnar sig åt diskriminering eller statsstöd, eller att de bryter mot internationella avtal och skada för EU:s flygbolag kan konstateras. Beslut om avgifter eller andra gottgörande åtgärder ska enligt förslaget kunna fattas om det finns en skada eller hot om en skada. Rådet beslutade om en allmän inriktning och förhandlingarna med inleddes . En preliminär uppgörelse med nåddes . Information lämnades till trafikutskottet och samråd ägde rum med . De åtgärder som vidtas inom politiken för informationssamhället syftar till att bidra till goda förutsättningar för väl fungerande marknader och Hushåll och företag ska ha tillgång till effektiv, robust och säker infrastruktur och bästa möjliga utbud av 45.1Direktiv om en europeisk kommunikationslag Rådet och enades om ett direktiv om en europeisk kommunikationslag (se faktapromemoria 2016/17:FPM17). Direktivet trädde i kraft . informerades och samråd med ägde rum . 45.2Förordning om organet för regleringsmyndigheter – Berec Rådet och enades om en förordning om organet för de europeiska regleringsmyndigheterna för elektronisk kommunikation (Berec) (se faktapromemoria 2016/17:FPM17). Förordningen trädde i kraft . informerades och samråd med ägde rum . Förhandlingarna om en förordning om respekt för privatlivet och skydd av personuppgifter i samband med elektronisk kommunikation (se faktapromemoria 2016/17:FPM70) var föremål för en riktlinjedebatt och lägesrapport vid samt en lägesrapport och politisk diskussion vid . Samråd med ägde rum . Kommissionen presenterade meddelandet om artificiell intelligens (AI) för (se faktapromemoria 2017/18:FPM96). Kommissionen föreslår ett europeiskt initiativ för att främja EU:s tekniska och industriella kapacitet inom AI, förbereda för socioekonomiska förändringar samt säkra ett lämpligt etiskt och rättsligt ramverk. Kommissionen presenterade en samordnad handlingsplan som komplement till vårens meddelande. 45.5Förordning med program för ett digitalt Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om inrättande av programmet för ett digitalt för perioden –2027 (se faktapromemoria 2017/18:FPM147). Programmet presenterar mål för fem 2018/19:115 områden: högpresterande datorsystem (HPC), artificiell intelligens (AI), cybersäkerhet och förtroende, avancerade digitala färdigheter och införande, bästa användning av digital kapacitet och interoperabilitet. Rådet antog en partiell allmän inriktning vid . informerades och under samma månad ägde samråd med rum. Rådet antog en allmän inriktning om förordningen om , och om cybersäkerhetscertifiering av informations- och kommunikationsteknik (se faktapromemoria 2017/18:FPM8) vid . en preliminär överenskommelse om cybersäkerhetsakten. informerades och samråd med ägde rum . 45.7Vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn Kommissionen presenterade ett förslag om ändring av direktivet om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (se faktapromemoria 2017/18:FPM100). Förslaget syftar bl.a. till att anpassa direktivet till den senaste utvecklingen när det gäller hantering och användning av uppgifter. Frågan var föremål för en riktlinjedebatt vid samt för information från ordförandeskapet vid TTE- rådet . informerades , överläggning med finansutskottet ägde rum och samråd med ägde rum . på energiområdet vilar på tre pelare: miljömässig hållbarhet, konkurrenskraft och ökad försörjningstrygghet. Inom dessa tre områden har EU satt upp energi- och klimatmål och klimatmål . Strategin för energiunionen bygger på fem dimensioner: försörjningstrygghet, inre marknad, energieffektivitet, minskade klimatutsläpp samt forskning, innovation och konkurrenskraft. för EU:s klimat- och energipolitik till 2030 innebär att utsläppen av växthusgaser ska minska med : ett bindande mål på EU-nivå om förnybar energi, ett indikativt mål på EU-nivå för energieffektivisering om (med möjlighet att se över och höja målet till ) samt ett mål om att alla medlemsstater till 2020 ska uppnå minst 10 procents sammanlänkningsgrad för el i förhållande till installerad produktions- 46.1Direktiv om byggnaders energiprestanda Kommissionen presenterade ett förslag om ändring av direktiv /31/EU om byggnaders energiprestanda (EPBD). godkände direktivet och det trädde ikraft . Kommissionen presenterade ett förslag om ändring av direktiv /27/EU om energieffektivitet (EED) (se faktapromemoria 2016/17:FPM43). Rådet och nådde en preliminär överenskommelse om direktivet . Uppgörelsen antogs slutgiltigt i rådet och direktivet trädde i kraft . hölls en överläggning med näringsutskottet om mandat att stödja förslag om ett EU-mål om ökad andel energieffektivisering till 2030 om . Kommissionen presenterade ett lagstiftningspaket innehållande nya bestämmelser för elmarknaden (se faktapromemoria 2016/17:FPM44). röstade om rättsakterna och efter det påbörjades trilogförhandlingar. En preliminär överenskommelse om rättsakterna nåddes . Informationstillfälle med näringsutskottet och samråd med ägde rum inför TTE-rådsmötena respektive . 46.4Ett styrningssystem för energiunionen Kommissionen presenterade ett förslag till en förordning för ett styrningssystem för energiunionen (se faktapromemoria 2016/17:FPM42). Rådet och nådde en preliminär överenskommelse om förordningen . Uppgörelsen antogs slutgiltigt i rådet och förordningen trädde i kraft . hölls en överläggning med miljö- och jordbruksutskottet om mandat att stödja förslag om ett mer ambitiöst mål för EU till 2050 än målet om utsläppsminskningar med 80–jämfört med . 2018/19:115 46.5 Direktivet för förnybar energi Kommissionen presenterade ett förslag till revidering av direktivet för förnybar energi (se faktapromemoria 2016/17:FPM45). Rådet och nådde en preliminär överenskommelse om direktivet . Uppgörelsen antogs slutgiltigt i rådet och direktivet trädde i kraft . hölls en överläggning med näringsutskottet om mandat att stödja förslag om ett EU-mål om andelen förnybart till 2030 om . Kommissionen presenterade ett förslag till ändring av gasmarknadsdirektivet (se faktapromemoria 2017/18:FPM27). Förhandlingarna har dock ännu inte lett fram till någon överenskommelse i rådet. presenterade kommissionen ett förslag till en ny däckmärkningsförordning (se faktapromemoria 2017/18:FPM109) som ska ersätta den nuvarande. Förslaget syftar bl.a. till att ställa krav på redovisning av prestanda på snö och på att däckmärkningen ska synliggöras bättre vid distansförsäljning. Förordningen ger enligt förslaget också kommissionen rätt att genom delegerade akter införa krav på redovisning av däckslitage och prestanda på is. DEL 9 JORDBRUK, FISKE OCH EU:s gemensamma jordbrukspolitik är ett harmoniserat politikområde som består av två pelare: första pelaren (direktstöd och marknadsstöd) och andra pelaren (miljö- och landsbygdsstöd). 47.1Reform av den gemensamma jordbrukspolitiken presenterade kommissionen ett reformförslag för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) efter 2020. Reformpaketet omfattar tre förordningar som presenterades på rådsmötet (se faktapromemoria 2017/18:FPM140). Målsättningen är att fatta beslut om reformpaketet andra halvan av 2019. Förslaget innebär ett ökat inflytande för medlemsländerna i val av åtgärder samt regler och villkor för åtgärderna. Genomförandet styrs i den strategiska plan som medlemsstaterna ska ta fram. Utgångspunkten för reformen är att politiken ska bli mer resultatorienterad, fokusera mindre på regelefterlevnad samt övergå till en mer samordnad revision och kontroll. Förslaget diskuterades på rådsmöten , oktober, . En framstegsrapport presenterades på rådsmötet . Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet skedde och information gavs , oktober, . Samråd med ägde rum , juli, oktober, . Kommissionens förslag till ett nytt lagstiftningspaket om ekologisk produktion (se faktapromemoria 2013/14:FPM72) antogs vid rådet . I samband med antagandet lämnade en röstförklaring i enlighet med samrådet i . 47.3 Förordningen om spritdrycker Kommissionen presenterade förslaget till ny förordning Syftet är främst att anpassa reglerna till EUF-fördraget, särskilt när det gäller kommissionens möjligheter att besluta om ändringar i I förslaget harmoniseras även skyddade beteckningar för spritdrycker med reglerna för livsmedel. nåddes vid trilogförhandlingar . 2018/19:115 47.4 Otillbörliga affärsmetoder i livsmedelskedjan Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om otillbörliga affärsmetoder mellan företag i livsmedelskedjan (se faktapromemoria 2017/18:FPM84). Förslaget syftar till att stärka mindre leverantörers förhandlingsstyrka gentemot större köpare och reglera handelsmetoder i livsmedelskedjan som avviker från principer om god affärssed, sunt förnuft och rättvis behandling. Miljö- och jordbruksutskottet informerades och överläggning skedde . Samråd med ägde rum . En preliminär överenskommelse nåddes vid trilogförhandlingar . lämnade ett uppdrag åt en särskild utredare att överväga hur direktivet kan genomföras i svensk rätt. Den gemensamma fiskeripolitiken är en fullt utvecklad unionspolitik. Målet är att förvalta en gemensam, gränsöverskridande naturresurs på ett sådant sätt att ett hållbart nyttjande kan uppnås i ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende. 48.1Europeiska havs- och fiskerifonden –2027 presenterade kommissionen ett förslag till förordning om europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) för perioden –2027 (se faktapromemoria 2017/18:FPM157). Syftet med förslaget är att ange ramarna för hur medlen från unionens budget under nästa programperiod ska riktas till stöd för EU:s gemensamma fiskeripolitik, unionens integrerade havspolitik och unionens internationella åtaganden inom världshavsförvaltningen. Förslaget ger större frihet åt medlemsstaterna att utforma sina åtgärder och i större utsträckning utifrån nationella regler. Det innebär huvudsakligen en fortsättning av de stöd som finns inom EHFF som delar av det som avser unionens internationella åtaganden innebär en utökning av fondens tillämpningsområde. Information i miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum inför rådsmötet . 48.2 Förordning om ändringar av rådets förordningar när det gäller fiskerikontroll Kommissionen presenterade ett förslag om revidering av den nu gällande förordningen om fiskerikontroll samt revidering av andra rättsakter som innehåller bestämmelser om kontroll (se faktapromemoria 2017/18:FPM132). Förslaget justerar dagens kontrollförordning till Lissabonfördraget, anpassar kontrollreglerna till den reformerade Skr. 2018/19:115 gemensamma fiskeripolitiken (GFP) och tar hand om de nuvarande svårigheterna med regelefterlevnaden för att säkerställa att GFP:s mål åstadkoms. Överläggning i miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum inför rådsmötet . 48.3Autonoma tullkvoter för vissa fiskeriprodukter Rådets förordning om autonoma tullkvoter syftar till att säkra råvaruförsörjningen till EU:s fiskberedningsindustri genom att helt eller delvis avskaffa tullarna autonomt för import av vissa fiskeriprodukter. EU:s livsmedelsindustri är i behov av en tillförlitlig och förutsägbar försörjning av råvaror av rätt kvalitet och kvantitet till konkurrensmässiga priser för att kunna konkurrera på marknaden. antog rådet förordning (EU) 2018/1977 om öppnande och förvaltning av autonoma unionstullkvoter för vissa fiskeriprodukter för perioden – 2020. Med tullkvot avses tullfrihet eller nedsatt tull som beviljats för en viss importvolym för . Förordningen reglerar 28 tullkvoter varav flera är viktiga för svensk beredningsindustri. Tidsperioden är jämfört vilket är en anpassning till utträde ur EU. Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om reglering av fiskemöjligheter för torsk, lax, sill, skarpsill och rödspätta i (se faktapromemoria 2018/19:FPM1). En politisk överenskommelse om förslaget om fiskemöjligheterna i nåddes vid jordbruks- och fiskerådet . Den slutliga överenskommelsen innebar i enlighet med Östersjöplanen och den vetenskapliga rådgivningen ökade fiskemöjligheterna för torsk i västra och en minskning av fiskemöjligheterna för torsk i östra i linje med försiktighetsansatsen. När det gäller fastställande av fiskemöjligheter för de övriga arter som omfattades av kommissionens förslag innebar överenskommelsen att fiskemöjligheterna fastställdes i linje med den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer och att Östersjöplanen tillämpades för de arter som omfattas av den. Överenskommelsen innebar även att fritidsfiske på torsk i västra regleras på EU-nivå, att åtgärder för att bevara torsk i östra kompletteras och åtgärder vad gäller felrapportering av lax. Samråd med ägde rum inför rådsmötet . Beslut om fiskemöjligheter för 2019 fattades på jordbruks- och fiskerådet den 17–. kompromiss med kvalificerad majoritet. Beslutet innebar bl.a. att den 2018/19:115 europeiska ålen ytterligare skyddas genom att det obligatoriska tidsbestämda fiskestoppet utökas till att också gälla fritidsfiske och glasålsfiske samt i fler vatten. 49Livsmedel, djur och växter Inom EU finns omfattande regelverk för växter, djur och livsmedel. Enligt fördraget har unionen och medlemsstaterna skyldighet att ta hänsyn till djurens välfärd. Lagstiftningen om djurhälsa syftar till att försäkra en hållbar djurproduktion, underlätta handeln med djur och animaliska produkter inom EU utan att sprida sjukdomar samt förhindra smitta från djur till människa. Lagstiftningen för livsmedel är i stort sett harmoniserad inom unionen. Lagstiftningen om växter syftar bl.a. till att skydda unionen mot allvarliga växtskadegörare och att säkerställa att utsäde m.m. är av god kvalitet. Lagstiftningen om genetiskt modifierade organismer (GMO) syftar till att säkerställa att endast GMO som inte innebär risk för hälsa och miljö får saluföras eller släppas ut i miljön. Kommissionen beslutade att inrätta en plattform för djurskydd. Plattformen har haft två möten. Specifika frågor hanteras i undergrupper. finns undergrupper om djurtransporter, gris med fokus på svansbitning, ansvarsfullt ägande och skötsel av häst, handel med hundar, fisk och unghöns. Bildande av en undergrupp om griskastrering har aviserats. En ny förordning om veterinärmedicinska läkemedel (se faktapromemoria 2014/15:FPM2) antogs . Förordningen innehåller bl.a. åtgärder för att motverka antibiotikaresistens och läkemedel i miljön. En ny förordning om foder som innehåller läkemedel (se faktapromemoria 2014/15:FPM3) antogs . Arbete med bäring på antibiotikaresistens och läkemedel i miljön behandlas även i avsnitt 35.1 Hälsofrågor. Insyn och hållbarhet i EU:s system för Kommissionen beslutade om ett förslag om insyn och hållbarhet i EU:s system för riskbedömning (se faktapromemoria 2017/18:FPM83). Förslagets syfte är att öka insynen i riskbedömningsarbetet inom livsmedelskedjan och att stärka kvaliteten och tillförlitligheten i de underlag som ligger till grund för riskbedömningen. Förhandlingar har pågått . Kommissionen lade fram ett förslag till omarbetning av rådets direktiv om kvaliteten på dricksvatten (se faktapromemoria 2017/18:FPM56). Förslaget innehåller bl.a. uppdaterade kvalitetsparametrar för dricksvatten, införande av en riskbaserad inriktning i direktivet, ökad transparens, åtgärder för att öka tillgången på dricksvatten och åtgärder när det gäller material i kontakt med dricksvatten. 49.6Svenskt undantag på grund av brist på utsäde Den torra innebär att lider stor brist på utsäde inför kommande odlingssäsong. EU-lagstiftningen ger medlemsstater möjlighet att söka undantag för att få använda utsäde som inte uppfyller alla krav i de s.k. utsädesdirektiven, vilket har gjort för att säkerställa så god tillgång av utsäde som möjligt. Inför ansökan om undantag kontaktade länder i närområdet för att fråga om de har utsäde till salu och ett undantag därför inte skulle behövas. Svaren har varit försiktigt positiva eftersom dessa länder i första hand måste se till inhemska behov. Frågan om undantag diskuterades i för växter, djur, livsmedel och foder och beslut om ansökan kommer att fattas . Inom EU finns ingen specifik rättslig grund för en gemensam skogsbrukspolitik. Svenskt skogsbruk påverkas emellertid av en utvecklad unionspolitik på en rad olika områden, inte minst på klimat- och energiområdet, av EU-rättsliga bestämmelser som rör biologisk mångfald och andra frågor om miljön samt av internationella skogliga överenskommelser. 2018/19:115 50.1 har arbetet med genomförandet av den fleråriga planen för EU:s icke-bindande skogsstrategi fortlöpt. värnar det nationella självbestämmandet i skogsfrågor och följer noggrant nya EU-initiativ och hur dessa kan påverka svensk skog och skogsnäring. Generellt verkar för att begränsa EU-insatser som berör skogsområdet. ska subsidiaritetsprincipen respekteras för de områden som faller inom EU:s befogenhet. har förvaltat och stärkt de möjligheter till kunskaps- och erfarenhetsutbyte samt förbättrad samordning inom EU som strategin omfattar. svarade på en enkät om EU- skogsstrategins genomförande inom ramen för kommissionens översyn. presenterade kommissionen en rapport om . 50.2Förhandlingar om ett skogsavtal i Inom det skogspolitiska samarbetet deltar länder från hela . Även kommissionen är signatär för unionens räkning och utöver EU:s medlemsstater deltar även länder som , , , , och . I samband med den sjunde ministerkonferensen enades signatärerna om att försöka nå en samsyn om förhandlingarna om ett rättsligt bindande skogsavtal. Miljö- och jordbruksutskottet informerades om aktuellt förhandlingsläge . EU ska vara en drivande kraft för att både inom EU och globalt skydda miljön och underlätta omställningen till en resurseffektiv och cirkulär ekonomi som säkerställer en hållbar utveckling. Kommissionen presenterade ett förslag till ny Life-förordning för perioden –2027 som ett sektorsförslag under EU:s fleråriga budgetram (se faktapromemoria 2017/18:FPM145). Life-programmet har funnits och är EU:s enda fond avsedd enbart för miljö- och klimatåtgärder. Den nuvarande programperioden gäller för perioden –2020.