prop · H70364 · 2019-12-16 00:00:00 — I paragrafen föreskrivs en skyldighet för domstol att underrätta vid beslut i frågor om hemlig dataavläs- ning. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Över- vägandena finns i avsnitt 12.2.1. Underrättelseskyldigheten omfattar alla rättens beslut och gäller således såväl bifall som avslag samt kompletterande beslut. I bestämmelsen anges att underrättelsen skyndsamt ska lämnas när rätten har beslutat. Under- rättelse bör därmed äga rum i nära anslutning till beslutstillfället och görs lämpligen eller följande arbetsdag. Genomförande av hemlig dataavläsning 22 § När ett tillstånd till hemlig dataavläsning har beviljats får de tekniska hjälp- medel som behövs för avläsningen och upptagningen användas. Om det är nöd- vändigt får systemskydd brytas eller kringgås och tekniska sårbarheter utnyttjas. I paragrafen finns regler om verkställighet av hemlig dataavläsning. Övervägandena finns i avsnitt 11.2.1. När ett tillstånd till hemlig dataavläsning har beviljats, får de tekniska hjälpmedel som behövs för avläsningen och upptagningen användas. Bestämmelsen motsvarar vad som gäller vid verkställighet av hemlig av- lyssning eller övervakning av elektronisk kommunikation enligt 27 kap. 25 § RB. Med tekniska hjälpmedel avses både hårdvara och mjukvara (se prop. 1994/95:227 s. 29). Den verkställande myndigheten får själv be- stämma vilken teknik som ska användas i det enskilda fallet. Verkställig- hetstekniken omfattas inte av domstolens prövning, men rätten kan ställa 2019/20:64 villkor om hur verkställigheten ska utföras för att tillgodose intresset av att enskildas personliga integritet inte kränks i onödan (18 § första stycket 4). Hemlig dataavläsning kan genomföras på flera olika sätt. Om det är nödvändigt får systemskydd brytas eller kringgås och tekniska sårbarheter utnyttjas. Det kan exempelvis vara fråga om inloggning på en tjänst genom användande av inloggningsuppgifter som blivit kända för den brottsbe- kämpande myndigheten eller om mer tekniskt avancerade åtgärder. Verk- ställighet kan bland annat ske genom installation av programvara i eller installation av ett fysiskt föremål på ett avläsningsbart informationssys- tem. Den verkställande myndigheten får också använda tekniska hjälp- medel som redan finns i det avläsningsbara informationssystem som till- ståndet avser. Det kan behövas för att kunna verkställa beslut om hemlig dataavläsning som avser upptagning av plats-, kameraövervaknings- eller rumsavlyssningsuppgifter. I sådana fall kan det vara nödvändigt att aktive- ra t.ex. GPS-, kamera- eller mikrofonfunktion i det avläsningsbara infor- mationssystemet. Bestämmelsen medger såväl aktivering av programvara som finns i informationssystemet som installation av annan programvara, t.ex. den som ska användas för verkställigheten. Paragrafen utesluter inte att flera olika tekniker eller metoder används vid samma verkställighet. Det ska dock noteras att det aktsamhetskrav som anges i 25 § kan begränsa vilka tekniska hjälpmedel som får användas. Teknikanpassning och otillåten tilläggsinformation 23 § Den teknik som används i samband med hemlig dataavläsning ska anpassas efter det tillstånd som beviljats. Tekniken får inte göra det möjligt att läsa av eller ta upp någon annan typ av uppgift än vad som anges i tillståndet. Om sådana upp- gifter har lästs av eller tagits upp ska upptagningar och uppteckningar av dessa uppgifter förstöras och underrättas. Uppgifter som anges i första stycket får inte användas i en brottsutredning till nackdel för den som har omfattats av åtgärden, eller för någon annan som uppgifterna avser. I paragrafen finns bestämmelser om anpassning av verkställighetstekniken och vad som gäller om anpassningen varit otillräcklig. Övervägandena finns i avsnitt 11.2.2. I första stycket anges att den teknik som används i samband med hemlig dataavläsning ska anpassas efter det tillstånd som beviljats. Det är den verkställande myndigheten som ansvarar för det. I bestämmelsen regleras inte hur anpassningen ska gå till. Det blir en fråga för den verkställande myndigheten att se till att de anpassningar som gjorts är tillräckliga. Brister i det avseendet kan även påtalas av tillsynsmyndigheten i efterhand. Tekniken som används i samband med verkställighet får inte möjliggöra avläsning eller upptagning av någon annan typ av uppgift än sådan som tillståndet tillåter. Det innebär att om tillståndet exempelvis tillåter hemlig dataavläsning för att läsa av eller ta upp kommunikationsavlyssnings- uppgifter ska det inte vara möjligt att med den teknik som används läsa av eller ta upp kameraövervakningsuppgifter. Om ett tekniskt hjälpmedel är konstruerat på så sätt att det i och för sig är möjligt att använda det för att läsa av eller ta upp olika uppgiftstyper krävs att hjälpmedlet är inställt på ett sådant sätt att det inte är möjligt att utan ändringar av inställningarna i Prop. 2019/20:64 hjälpmedlet komma åt andra uppgiftstyper än de som tillståndet avser. Om den verkställande myndigheten, trots skyldigheten att anpassa tekni- ken efter tillståndet, har läst av eller tagit upp en annan typ av uppgift än tillståndet medger är det fråga om s.k. otillåten tilläggsinformation. Om otillåten tilläggsinformation har lästs av eller tagits upp ska upptagningar och uppteckningar av dessa uppgifter förstöras och underrättas. ska förfara när den mottagit sådan information regleras inte i lagen. Det står nämnden fritt att rikta sin tillsyn mot det aktuella fallet eller vidta de andra åtgärder den finner nödvändiga. Av andra stycket framgår att uppgifter som kommit fram vid sådan av- läsning eller upptagning som avses i första stycket, dvs. otillåten tilläggs- information, inte får användas i en brottsutredning till nackdel för den som har omfattats av åtgärden, eller för någon annan som uppgifterna avser. Det innebär t.ex. att det inte får beslutas husrannsakan eller inledas utred- ning om nya brott på grundval av uppgifter som utgör otillåten tilläggs- information. Bestämmelsen motsvarar vad som gäller enligt 17 § tredje stycket när hemlig dataavläsning har verkställts efter ett interimistiskt tillstånd från åklagare som rätten sedan anser inte borde ha beviljats. Det som anges i kommentaren till 17 § tredje stycket gäller på motsvarande sätt för otillåten tilläggsinformation. Det innebär att de uppgifter som kom- mit fram får användas i underrättelseverksamhet, trots att upptagningar och uppteckningar har förstörts. 24 § Den som bedriver verksamhet som är anmälningspliktig enligt 2 kap. 1 § lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation är på begäran av den verk- ställande myndigheten skyldig att medverka i samband med verkställighet av hem- lig dataavläsning. Den som medverkar enligt första stycket har rätt till ersättning för kostnader som uppstår vid sådan medverkan. Ersättningen ska betalas av den verkställande myn- digheten. I bestämmelsen regleras medverkansskyldighet för vissa privaträttsliga aktörer. Övervägandena finns i avsnitt 12.2.2. I första stycket slås fast att det på begäran av den verkställande myndig- heten finns en skyldighet för den som bedriver anmälningspliktig verk- samhet enligt 2 kap. 1 § lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation att medverka i samband med verkställighet av hemlig dataavläsning. Det innebär att det är aktörer som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät av sådant slag som vanligen tillhandahålls mot ersättning eller allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster som träffas av regeln, t.ex. operatörer av mobiltelefoni och internet. Det är inte reglerat närmare vad medverkan ska avse. Vilka specifika uppgifter en operatör ska bistå den verkställande myndigheten med beror på hur den verkställande myndigheten formulerar sin begäran. Det kan t.ex. röra sig om att en operatör identifierar vilka tjänster en specifik an- vändare har och vilka förbindelser den använder, ger råd avseende vilka tekniska hjälpmedel som kan användas, tillhandahåller möjlighet att in- 2019/20:64 stallera tekniska hjälpmedel i operatörens nät för verkställighet eller bistår med andra liknande stödåtgärder. Av andra stycket framgår att den som medverkar i samband med verk- ställighet har rätt till ersättning från den verkställande myndigheten för de kostnader som uppstår vid sådan medverkan. De kostnader som avses är främst nedlagd tid hos den medverkande. Kostnader kan också uppstå för att t.ex. upplåta utrymme, dvs. kostnader som inte är hänförliga till tidsåt- gång utan till själva upplåtandet. Det är direkta kostnader, som nedlagd tid och upplåtande av utrymme, som kan ersättas enligt bestämmelsen. Även kostnader som kan ha uppstått vid medverkan som inte leder till en genom- förd verkställighet omfattas av bestämmelsen. Däremot ersätts inte kostna- der som uppstår hos operatören för att generellt anpassa sina system för att möjliggöra medverkan. Kostnadsfördelningen överensstämmer således med den modell som förekommer inom datalagringen, se propositionen Lagring av trafikuppgifter för brottsbekämpande ändamål – genomförande av direktiv /24/EG (prop. 2010/11:46 s. 65–68). 25 § När ett beslut om hemlig dataavläsning verkställs får någon olägenhet eller skada inte förorsakas utöver vad som är absolut nödvändigt. Informations- säkerheten i andra avläsningsbara informationssystem än det tillståndet avser får dock inte åsidosättas, försämras eller skadas till följd av verkställigheten. När verkställigheten avslutas ska den verkställande myndigheten vidta de åtgärder som behövs för att informationssäkerheten i det avläsningsbara infor- mationssystem som tillståndet avser ska hålla minst samma nivå som vid verk- ställighetens början. Ett tekniskt hjälpmedel som har använts ska tas bort, avinstalleras eller annars göras obrukbart så snart det kan ske efter att tiden för tillståndet har gått ut eller tillståndet upphävts. I paragrafen föreskrivs aktsamhetsregler som tar sikte på bl.a. informationssäkerhet. Övervägandena redovisas i avsnitt 11.2.3. I första stycket anges att vid genomförande av hemlig dataavläsning får olägenhet eller skada inte förorsakas utöver vad som är absolut nöd- vändigt. Bestämmelsen är en generellt utformad aktsamhetsregel som alltid gäller vid verkställighet av hemlig dataavläsning. Den motsvarar vad som föreskrivs vid hemlig rumsavlyssning i 27 kap. 25 a § femte stycket RB och vid husrannsakan i 28 kap. 6 § första stycket RB. Bestämmelsen får betydelse t.ex. i fråga om tillträde till den plats där hemlig dataav- läsning ska genomföras och på vilket sätt utrustningen ska installeras (jfr prop. 2005/06:178 s. 107). Bestämmelsen är tillämplig i såväl det fysiska rummet som i de virtuella eller digitala rum där hemlig dataavläsning verkställs. Den gäller såväl i förhållande till den som ska bli föremål för hemlig dataavläsning som i förhållande till andra som kan drabbas av åt- gärden. Bestämmelsen förbjuder inte att skada eller olägenhet uppstår, men föreskriver att den i så fall måste vara absolut nödvändig. Detta inne- bär att det vid verkställigheten behöver övervägas om det finns några alter- nativ till den åtgärd som planeras om åtgärden kommer att innebära skada eller olägenhet för en person, t.ex. åverkan på dennes dator eller mobil- telefon vid installation av hårdvara. I första stycket andra meningen anges att informationssäkerheten i andra Prop. 2019/20:64 avläsningsbara informationssystem än det tillståndet avser inte får åsido- sättas, försämras eller skadas till följd av verkställigheten. Det är en mer specifikt inriktad aktsamhetsregel än den i första meningen och tar sikte på informationssäkerheten i andra informationssystem än det som till- ståndet avser. När ett tillstånd till hemlig dataavläsning avser en viss elek- tronisk kommunikationsutrustning är exempel på andra informationssys- tem än det som omfattas av tillståndet det nät som utrustningen är ansluten till eller informationssystem som är sammankopplade med det som tillståndet gäller, t.ex. angränsande datorer i ett och samma nätverk. Om tillstånd till hemlig dataavläsning däremot avser användarkonton eller på motsvarande sätt avgränsade delar av kommunikationstjänster, lagrings- tjänster eller liknande tjänster är allt vid sidan av den definitionen att se som utanför informationssystemet. Det innebär exempelvis att allt innehåll på den tjänst som användarkontot tillhör men som inte kan tillgängliggöras genom användarkontot, t.ex. andras användarkonton och den fysiska infra- strukturen för tjänsten, omfattas av aktsamhetskravet. I andra stycket föreskrivs att när verkställigheten avslutas ska den verkställande myndigheten vidta de åtgärder som behövs för att informa- tionssäkerheten i det avläsningsbara informationssystem som tillståndet avser ska hålla minst samma nivå som vid verkställighetens början. Bestämmelsen tar sikte på informationssäkerheten i det avläsningsbara informationssystem som tillståndet avser. Redan av den generella aktsam- hetsregeln i första stycket följer att skada eller olägenhet inte ska orsakas informationssystemet om det inte är absolut nödvändigt. av hemlig dataavläsning kan det förekomma att informationssäkerheten i det informationssystem tillståndet avser försämras, bl.a. eftersom det är tillåtet att bryta eller kringgå systemskydd och utnyttja tekniska sårbar- heter (22 §). Eventuella skador av detta utesluts alltså inte, men måste vara absolut nödvändiga i enlighet med första stycket. hemlig dataavläsning avslutas ska dock inte informationssystemet lämnas i sämre, dvs. mindre säkert, skick än när verkställigheten påbörjades. uttrycks genom att den verkställande myndigheten åläggs en skyldighet att se till att informationssäkerheten i informationssystemet ska hålla minst samma nivå som vid verkställighetens början. myndigheten är alltså oförhindrad att öka säkerheten i systemet. Av tredje stycket framgår att ett tekniskt hjälpmedel som har använts ska tas bort, avinstalleras eller annars göras obrukbart så snart det kan ske efter det att tiden för tillståndet gått ut eller tillståndet hävts. Det är således inte möjligt för den verkställande myndigheten att efter det att tillståndstiden har löpt ut kunna utnyttja samma verktyg igen utan att installera eller aptera utrustningen på nytt efter ett nytt tillstånd. 26 § Den verkställande myndigheten ska utse en eller flera personer som får verkställa hemlig dataavläsning. Sådana personer ska vara särskilt lämpade för uppdraget och ha särskilda kunskaper om informationssäkerhet samt den särskilda kompetens, utbildning och erfarenhet som i övrigt är nödvändig. I paragrafen anges att den verkställande myndigheten ska utse personer som får verkställa hemlig dataavläsning och vilka krav som ska ställas på Övervägandena finns i avsnitt 12.2.4. 2019/20:64 Av första meningen framgår att det är den verkställande myndigheten som utser personer som får ansvara för den praktiska verkställigheten av hemlig dataavläsning. De myndigheter som kan komma i fråga för sådan verkställighet är , , Säkerhets- polisen och . Den som utses ska vara särskilt lämpad för uppdraget. Han eller hon ska också ha de särskilda kunskaper om informationssäkerhet samt den särskilda kompetens, utbildning och erfarenhet som i övrigt är nödvändig. Den verkställande myndigheten ansvarar för att tillse att den ansvarige personen uppfyller dessa krav. Förbud att läsa av eller ta upp vissa uppgifter 27 § Hemlig dataavläsning enligt 2 § första stycket 6 eller 7 får inte avse upp- gifter som enligt 27 kap. 2 § första stycket hindrar beslag. Hemlig dataavläsning som gäller kommunikationsavlyssnings- eller rumsav- lyssningsuppgifter får inte avse uppgifter i telefonsamtal, samtal eller andra med- delanden eller tal där någon som yttrar sig, på grund av bestämmelserna i 36 kap. 5§ andra–sjätte styckena , inte skulle ha kunnat höras som vittne om det som har sagts eller på annat sätt kommit fram. Om det under verkställigheten kommer fram uppgifter som omfattas av första eller andra styckena ska verkställigheten avbrytas och upptagningar och uppteckningar förstöras i de delar som de omfattas av förbudet. I paragrafen regleras förbud att i vissa fall läsa av eller ta upp vissa uppgifter. Övervägandena finns i avsnitt 10.3.3 och 10.3.4. Av första stycket framgår att hemlig dataavläsning avseende lagrade uppgifter eller uppgifter som visar hur ett informationssystem används inte får avse uppgifter som enligt 27 kap. 2 § första stycket RB hindrar beslag. Bestämmelsen knyter således an till det s.k. beslagsförbudet i rättegångs- balken som innebär ett förbud mot att ta vissa skriftliga handlingar i beslag. Dess utformning innebär att uppgifter som är en del av en fil eller annan informationsenhet som inte skulle ha fått tas i beslag inte heller får läsas av eller tas upp genom hemlig dataavläsning (se NJA 2015 s. 631 p. 25 och 26). De uppgifter det kan vara fråga om är sådana som en befatt- ningshavare eller någon annan som avses i 36 kap. 5 § RB inte får höras som vittne om och som innehas av honom eller henne eller av den som tystnadsplikten gäller till förmån för. Det kan t.ex. vara en advokat, läkare eller tandläkare. Det innebär motsatsvis att i den mån tystnadsplikt enligt 36 kap. 5 § RB inte gäller för uppgiften, t.ex. i vissa fall när det är fråga om grövre brott eller vid medgivande enligt det lagrummet, finns det normalt inte hinder mot beslag. I de fallen finns det inte heller något förbud mot att läsa av eller ta upp uppgifterna. Av andra stycket framgår att hemlig dataavläsning som gäller kom- munikationsavlyssnings- eller rumsavlyssningsuppgifter inte får avse upp- gifter i telefonsamtal, samtal eller andra meddelanden eller tal där någon som yttrar sig, på grund av bestämmelserna i 36 kap. 5 § andra–sjätte styckena RB, inte skulle ha kunnat höras som vittne om det som har sagts eller som på annat sätt kommit fram. I sak har förbudet samma innebörd som avlyssningsförbudet i 27 kap. 22 § RB och, såvitt avser hemlig av- lyssning av elektronisk kommunikation, i 11 § preventivlagen. t.ex. vara fråga om samtal där uppgifter från en advokat, läkare eller tand- Prop. 2019/20:64 läkare förekommer. Av tredje stycket framgår att om det under verkställigheten kommer fram uppgifter som omfattas av första eller andra styckena ska verkställig- heten avbrytas och upptagningar och uppteckningar omedel- bart förstöras i de delar som de omfattas av förbudet. Överskottsinformation, granskning och underrättelse till enskilda 28 § När hemlig dataavläsning används eller har använts under en förunder- sökning ska det som gäller för hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation enligt 27 kap. 23 a och 24 §§ tillämpas för åtgärden. Det som gäller för hemlig rumsavlyssning ska dock tillämpas för hemlig dataavläsning som gäller rumsavlyssningsuppgifter. För underrättelse till en enskild vid hemlig dataavläsning under förundersökning gäller 27 kap. 31–33 §§ . Det som anges där om –hemlig kameraövervakning ska tillämpas för hemlig dataavläsning som gäller kameraövervakningsuppgifter –hemlig rumsavlyssning ska tillämpas för hemlig dataavläsning som gäller rumsavlyssningsuppgifter –hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation ska tillämpas för hemlig dataavläsning i övrigt –telefonnummer, annan adress eller en viss elektronisk kommunikationsut- rustning ska avse avläsningsbart informationssystem. I paragrafen anges vad som gäller bl.a. beträffande hur överskottsinfor- mation får användas vid hemlig dataavläsning under en förundersökning. Övervägandena finns i avsnitt 12.1.2–12.1.4. Genom första stycket blir de regler som gäller för hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation under en förundersökning i frågor som rör användning av överskottsinformation, granskning och bevarande tillämp- liga även för hemlig dataavläsning genom hänvisningar till rättegångs- balkens regler (27 kap. 23 a § och 27 kap. 24 § RB). För hemlig dataavläs- ning som gäller rumsavlyssningsuppgifter gäller dock i stället reglerna i om användning av överskottsinformation och behand- ling av uppgifter vid hemlig rumsavlyssning. I andra stycket finns bestämmelser om underrättelse till enskild. Genom en hänvisning blir regler om vad som gäller vid använd- ning av hemliga tvångsmedel under en förundersökning tillämpliga (27 kap. 31–33 §§). När kameraövervakningsuppgifter eller rumsavlyss- ningsuppgifter har lästs av eller tagits upp med hemlig dataavläsning ska det som gäller för hemlig kameraövervakning respektive hemlig rums- avlyssning i nämnda bestämmelser tillämpas för underrättelsen. Det inne- bär bl.a. att innehavaren av den plats som tillståndet avsett typiskt sett ska underrättas. Det som anges om hemlig avlyssning av elektronisk kommu- nikation ska tillämpas vid hemlig dataavläsning i övrigt, dvs. samtliga upp- giftstyper utom kameraövervaknings- och rumsavlyssningsuppgifter. Vid tillämpning av bestämmelserna om underrättelse till enskild ska en annan nomenklatur användas än den som anges i . När en enskild ska underrättas om hemlig dataavläsning ska nämligen underrät- telsen riktas till innehavaren av det avläsningsbara informationssystemet i 2019/20:64 stället för till innehavaren av ett telefonnummer, annan adress eller en viss elektronisk kommunikationsutrustning. Förhindrande av vissa särskilt allvarliga brott 29 § När hemlig dataavläsning används eller har använts i fall som anges i 7 § ska 12 och 13 §§ lagen (2007:979) om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott tillämpas. För underrättelse till en enskild vid hemlig dataavläsning i fall som anges i 7 § gäller 16–18 §§ lagen om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott. Det som anges där om –hemlig kameraövervakning ska tillämpas för hemlig dataavläsning som gäller kameraövervakningsuppgifter –hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation ska tillämpas för hemlig dataavläsning i övrigt –telefonnummer, annan adress eller en viss elektronisk kommunikationsut- rustning ska avse avläsningsbart informationssystem. I paragrafen anges vad som ska gälla bl.a. beträffande hur överskotts- information får användas vid hemlig dataavläsning i preventivlagsfallen. Övervägandena finns i avsnitt 12.1.2–12.1.4. Genom första stycket blir de regler som gäller enligt preventivlagen i frågor som rör användning av överskottsinformation, granskning och bevarande genom hänvisningar tillämpliga även för hemlig dataavläsning i preventivlagsfallen. I andra stycket finns regler om underrättelse till enskild vid hemlig data- avläsning i preventivlagsfallen. Genom en hänvisning blir samma regler som används vid annan tvångsmedelsanvändning enligt preventivlagen til- lämpliga även vid hemlig dataavläsning (16–18 §§). När kameraövervak- ningsuppgifter har lästs av eller tagits upp med hemlig dataavläsning ska det som gäller för hemlig kameraövervakning i nämnda bestämmelser gälla såvitt avser underrättelse till enskild. Det innebär bl.a. att innehava- ren av den plats som tillståndet i den delen avsett typiskt sett ska under- rättas. Det som anges om hemlig avlyssning av elektronisk kommuni- kation ska för övriga uppgiftstyper, dvs. alla uppgiftstyper utom kamera- övervakningsuppgifter, tillämpas vid hemlig dataavläsning i preventiv- lagsfallen. Underrättelseskyldigheten enligt preventivlagen är emellertid begränsad genom att det endast är när åtgärd vidtas för att förhindra vissa allvarliga brott mot person i systemhotande syfte som underrättelse ska lämnas (1 § 7 och 16 § preventivlagen). Detsamma ska gälla vid hemlig dataavläsning i dessa fall. I bestämmelsen förtydligas, på samma sätt som i 28 §, att det vid tillämpning av paragrafen ska användas en annan nomen- klatur än den som anges i . När en enskild ska underrättas om hemlig dataavläsning ska nämligen underrättelsen riktas till innehavaren av det avläsningsbara informationssystemet i stället för till innehavararen av ett telefonnummer, annan adress eller en viss elektronisk 30 § När hemlig dataavläsning används eller har använts i fall som anges i 9 §