prop · H603146 · 2019-06-26 00:00:00 — Flera av projekten upplever dock ett splittrat offentligt ansvar då verksamheterna berör flera politikområden som socialpolitik, arbetsmarknadspolitik och näringspolitik. Det är en erfarenhet man fått när projekten har sökt hantera olika regelverk, offentliga program och rutiner. Projekten lyfter fram vikten av gränsöverskridande samarbeten framför allt med offentliga företrädare för att lyckas samt godkännande av den aktör som ansvarar för deltagarens försörjning. Andra svårigheter som projekten stött på är att deltagarna mår dåligt i perioder och har stort behov av stöd, svårigheten att erbjuda rätt nivå för varje individ. Flera verksamheter hade deltagare som aldrig varit på en arbetsplats tidigare vilket ställde stora krav på stöd och handledning. De enskildas engagemang inom de sociala verksamheterna och även enskilda eldsjälar inom offentliga myndigheter eller kommuner är framgångsfaktorer. Engagerade aktörer kan ses som en förutsättning för ett lyckat resultat. Majoriteten, tio stycken projekt, fortsätter sin verksamhet i någon form. Tre sociala företag har startat, ett projekt drivs nu som daglig verksamhet med stöd från kommunen och andra fortsätter verksamheten i samarbete med exempelvis Arbetsförmedlingen, psykiatrin och FINSAM. 6.2.7 En allmänning i det offentligas tjänst? En resa i Allmänna arvsfondens spår En särskild utvärdering avslutades . En forskargrupp vid Handels- högskolan i har tagit del av 43 separata utvärderingar som omfattar totalt cirka 2 000 projekt, som finansierades av Allmänna arvs- fonden –2015. I det följande redovisas kortfattat de viktigaste slutsatserna i denna studie. Genom att beskriva och analysera Allmänna arvsfondens projektportfölj ur ett metaperspektiv framträder intressanta slutsatser om den funktion Allmänna arvsfonden fyller i civilsamhället och om olika former av nytta som projekten kan sägas ha genererat för barn, ungdomar och personer 2018/19:146 med funktionsnedsättning, civilsamhället samt i förlängningen hela samhället. Det handlar om projekt som utvecklats och genomförts vid tusentals ideella föreningar, stiftelser och andra typer av organisationer runt om i med stöd av medel ur Allmänna arvsfonden. Detta är sammantaget en mycket omfattande verksamhet som har bedrivits av – och berört – många tusentals människor på i princip alla orter i landet. Totalt har forskarna analyserat 43 tidigare utvärderingar av sammanlagt cirka 2 000 projekt, som har finansierats av Allmänna arvsfonden och genomfördes –2015. Med detta metaperspektiv framträder mönster i analysen på ett annat sätt än vid utvärdering av enskilda projekt. Forskarna menar att Allmänna arvsfonden har en unik position i gränsen mellan det offentliga (statsapparaten) och organisationslivet (det civila samhället). I ett flertal av de externa utvärderingarna finner forskarna att projektens kunskapsgenererande och samhällsekonomiska nytta belyses. Denna form av nytta uppstår exempelvis genom att kunskap och erfarenheter som projekten har genererat tas tillvara i offentlig sektor, av andra föreningar och inom forskningen. Studien visar att många arvsfondsprojekt medverkar till att synliggöra samhällsproblem som inte har uppmärksammats. Att uppmärksamma tidigare undanskymda gruppers villkor och sätta nya problemdefinitioner på agendan är en viktig funktion hos det civila samhällets organisationer. Studien slår fast att vi kan betrakta Allmänna arvsfonden och dess omfattande projektverksamhet som en källa till idémässig förnyelse och organisatorisk dynamik i det svenska civilsamhället, framför allt inom välfärdsområdet. På en och samma gång har Allmänna arvsfonden spelat ett antal viktiga roller för det svenska civilsamhället. Allmänna arvsfonden har, genom sina projekt, för många av dessa idéburna organisationer inneburit såväl en viktig källa till nya resurser som legitimitet för organisationers pågående verksamhet. Allmänna arvsfonden har även gett incitament för utveckling av organisationers verksamhet samt inneburit en möjlighet för dem att förnya sitt påverkansarbete. Forskarna konstaterar i studien att sammantaget har ett stort antal ideella och idéburna organisationer kunnat ta del av medel som från Arvsfondens sida har ställts till förfogande för att genomföra runt 2 000 projekt som har forskarna har fokuserat på i analysen av de externa utvärderingarna. Detta är medel som organisationerna har kunnat använda för att utveckla sin egen verksamhet, bli bättre på att driva intressepolitik, genomföra kulturevenemang, fungera som demokratiskola, utveckla och tillhandahålla ny service för de egna grupperna eller identifiera nya finansieringskällor. Medlen används också för att förbättra situationen för personer inom de målgrupper som organisationen arbetar för eller med. Det kan ske genom att de är medlemmar i den egna organisationen eller genom att de drar nytta av ett gynnsammare samhällsklimat eller en ökad kunskapsnivå mer generellt i samhället om den egna gruppens förutsättningar och behov. Det kan också handla om att den enskilda brukaren, klienten eller patienten kommer i åtnjutande av nya eller utvecklade välfärdstjänster som organisationen tillhandahåller eller förmår andra att Forskarna menar i sin studie att vi kan betrakta det som att det civila Skr. 2018/19:146 samhället, med stöd av Allmänna arvsfonden, erbjuder ett antal nya eller annorlunda initiativ och potentiella lösningar på samhällsproblem: ”och under relativt fria och okomplicerade former får ideella organisationer en möjlighet att under entreprenörskapsliknande former testa att driva verksamhet utifrån både nya former och annorlunda idéer inom välfärden med ekonomiskt stöd från Arvsfonden”. Med stöd av medel från Allmänna arvsfonden testar och utvecklar idéburna organisationer olika former av – ofta nischade – välfärdstjänster som riktar sig till personer ur målgrupperna. Forskarna menar att dessa nyheter inom välfärdsområdet tillräckligt ofta faller väl ut eller får fäste i det svenska civilsamhället för att det ska vara värt att notera och synliggöra också detta karaktärsdrag inom Allmänna arvsfonden. I studien redovisar forskarna att det är värt att notera att just den omfattande projektverksamheten som finansieras med medel ur Allmänna arvsfonden i sig fungerar som ett slags ”projektledarskola” för det civila samhällets organisationer. Många är de personer som har utvecklats i sitt engagemang inom civilsamhället genom ett ansvar som projektledare för ett arvsfondsprojekt, och detta är en resurs både för organisationer och individer. Det är inte helt ovanligt att föreningar ”importerar” idéer från andra länder, vilket är något forskarna noterar: ”Projekt med medel från Allmänna arvsfonden har använts som ett slags bryggor för att värdorganisationen ska kunna knyta an till nya rörelser och idéer som har sin upprinnelse och hemvist utanför gränser. Allmänna arvsfonden fungerar i detta som en länk eller brygga till förnyelse för det civila samhället genom att möjliggöra import och översättning av tankegods och metoder som förekommer i det transnationella rummet in till det svenska organisationslivet.” Forskarna menar avslutningsvis att de kan anta att Allmänna arvsfonden fyller en viktig funktion som legitimerande brygga för föreningslivet och det offentliga rummet. Inte minst viktigt är detta då det handlar om att ge utrymme och röst åt individer ur mer utsatta eller marginaliserade grupper inom de bredare målgruppskategorierna, som personer med en intellektuell funktionsnedsättning, unga med tidigare gängtillhörighet eller kriminalitet i bagaget och barn från etniska eller kulturella minoriteter. Målgruppen för utvärderingarna är främst myndigheter och organisationer som är verksamma inom det aktuella området. har Arvsfondsdelegationen arrangerat två seminarier där cirka 250 personer från framför allt myndigheter och organisationer deltagit. Även representanter för och regeringen har medverkat. Vid lanseringen av en utvärdering har information skickats ut till cirka 1 500 personer. Samtliga utvärderingar finns nedladdningsbara på webbplatsen , och resultaten av utvärderingarna sprids genom elektroniska nyhetsbrev samt på Twitter och Facebook. Därutöver har forskarna själva använt och spridit resultaten inom sina verksamhetsområden. 2018/19:146 Via de nätverk som Arvsfondsdelegationen ingår i har även andra myndigheter tagit del av erfarenheterna från arvsfondsprojekt och utvärderingar. Exempel på sådana nätverk är Nätverket för bidragsgivande myndigheter där ett trettiotal myndigheter ingår och Myndigheten för ungdom- och civilsamhällesfrågors myndighetsnätverk för det civila samhället. Information om pågående utvärderingar och forskarnas utvärderingsrapporter finns för nedladdning på Allmänna arvsfondens webbplats. 7Regeringens bedömning av Arvsfondsdelegationens verksamhet och utveckling Regeringens bedömning: Allmänna arvsfonden har ett unikt uppdrag i svenskt samhällsliv. Medlen har sammantaget fördelats på ett väl genomfört sätt och i enlighet med Allmänna arvsfondens ändamål och de prioriterade områdena. har arbetet med utvärdering och informationsgivning fortlöpt, vilket är frågor som fortsatt kommer att följas. Det är också angeläget att arbetet med den förstärkta kontrollen av medlens användning upprätthålls och att effektiviseringen av handläggningen fortlöper. Bedömningen är att Arvsfondsdelegationen i allt väsentligt fullgör sitt uppdrag, men att det finns fortsatt behov av att stärka den interna styrningen, utveckla kommunikationsinsatserna för att öka antalet kvalitativa ansökningar, framför allt från de län som har få projekt samt sprida de positiva resultat som projekten genererar nationellt. Skälen för regeringens bedömning Regeringen anser att det är angeläget att den administrativa verksamheten är kostnadseffektiv, att kostnaderna är välmotiverade och hålls på en rimlig nivå samt att åtgärder för att förstärka och effektivisera handläggningen fortsätter. Regeringen är positiv till att åtgärder har genomförts för att stärka och utveckla de interna processerna med syfte att öka effektiviteten och underlätta ansökningsprocessen för de sökande föreningarna. Kammarkollegiet är Arvsfondsdelegationens värdmyndighet och samlade Kammarkollegiet de stödjande resurserna under en arvsfondsavdelning. ökade kostnaderna för Arvsfondsdelegationens verksamhet jämfört med året innan. De ökade kostnaderna är främst en följd av personalförstärkningar på arvsfondsavdelningen. Personalförstärkningarna har bland annat gjorts för att förbättra rättssäkerheten samt kontrollen och uppföljningen av projektmedlens Totalt finns det tillgängligt för Arvsfondsdelegationen att fatta beslut om . Det är mer än . Ökningen beror på att det startade relativt få nya projekt som inflödet av medel till Allmänna arvsfonden var relativt högt. satsades också mindre insatser på kommunikativa insatser på grund av personalomsättning. Arvsfondsdelegationen bedömer själva att ett större fokus på olika kommunikationsinsatser med syfte att få in fler projektansökningar beräknas leda till att antalet nya projekt kommer att öka åren framöver. Regeringen ser positivt på att arbetet för en ökad kännedom och kunskap om Arvsfonden och förtroende för dess verksamhet fortlöper. har dock mindre resurser lagts på kommunikativa insatser. De kommunikativa insatserna är en viktig faktor för att öka antalet kvalitativa och relevanta projektansökningar. Regeringen anser därför att det är angeläget att fokus läggs på de kommunikativa satsningarna för att öka antalet kvalitativa ansökningar. Kommunikationsaktiviteterna sker främst via digitala kanaler, men även den tryckta som spreds togs fram i en ny utgåva . Syftet med är att öka kännedomen om Arvsfonden genom att inspirera och locka medborgare att bli nyfikna på sina demokratiska rättigheter. Lanseringen av nyutgåvan riktade sig specifikt till skolor och spreds i 11 000 exemplar. fortsatte besöken runt om i landet, den så kallade Sverigeresan. och har besökts där man informerat om arvsfonden för drygt 320 personer som representerade 11 kommuner. Kontroll av fondmedlens användning Regeringen ser positivt på att arbetet med den förstärkta interna styrningen och kontrollen av fondmedlens användning har gett effekt. Att fondmedlen används till det avsedda ändamålet är centralt för att bibehålla och stärka legitimiteten med fonden. Controllerfunktionen arbetade med att ta fram faktorer som indikerar risk för felaktigheter. Faktorerna har sedan legat till underlag i identifieringen av vilka projekt som ska besökas. utfördes 38 kontrollbesök vilket motsvarar av fattade bifallsbeslut. Utöver kontrollbesöken utförs kontroller utifrån olika teman. I kategorin risk och väsentligheter granskades 23 projekt . Vid elva () av besöken gjordes iakttagelser som krävde åtgärd av stödmottagaren. Det är en ökning jämfört med då andelen var . Enligt lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden ska Arvsfondsdelegationen överlämna ärenden till Kammarkollegiet om det finns skäl att överväga ett åliggande för medelsmottagaren att betala tillbaka stödet ur fonden. gjordes tre överlämnanden till Kammarkollegiet för eventuellt återkrav av utbetalt projektmedel. Granskning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden Regeringen anser att det är viktigt att förvaltningen av Allmänna arvsfondens egendom är transparent och att det finns en väl fungerande 2018/19:146 kvalitetssäkring för hur förvaltade medel redovisas. Det är därför av stor vikt att redovisningen sker på ett transparent och rättssäkert sätt. Allmänna arvsfondens egendom förvaltas av Kammarkollegiet, som en särskild fond. Enligt lagen om Allmänna arvsfonden ska Kammarkollegiet till regeringen lämna en redovisning för förvaltningen av Allmänna arvsfonden som avser det senast avslutade räkenskapsåret. ska därefter granska redovisningen. har i revisionsberättelsen avseende Kammarkollegiets redovisning för förvaltningen av Allmänna arvsfonden , lämnat uttalande med avvikande mening. bedömer att Kammarkollegiet, vid redovisning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden, ska följa BFNAR 2012:1 Årsredovisning och koncernredovisning (K3) och att nuvarande redovisning inte upprättats i enlighet med kraven i detta regelverk. Kammarkollegiet har, mot bakgrund av iakttagelser, inlett ett arbete för att säkerställa att gällande redovisningsregelverk följs. Regeringen kommer att följa upp resultatet av dessa åtgärder. Regeringen anser att medlen har fördelats på ett väl genomfört sätt i enlighet med fondens ändamål och inom ramen för de av regeringen prioriterade områdena. Beslutade projektmedel med fokus på målgruppen barn och ungdomar ökade jämfört med året innan. I målgruppen inkluderas även barn och ungdomar med funktionsnedsättning. För målgruppen personer med funktionsnedsättning, där vuxna personer ingår, var volymen beslutade projektmedel oförändrad, medan antalet projekt minskade något. har antalet ansökningar och bifallsbeslut gentemot målgruppen personer med funktionsnedsättning minskat. I Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under (skr. 2015/16:190) betonade regeringen att det finns skäl att överväga ytterligare satsningar för att stödja projekt för ökad delaktighet och tillgänglighet för äldre personer med funktionsnedsättningar. Arvsfondsdelegationen bedriver en särskild satsning –2021 som heter ”Ålder är inget hinder” som vänder sig till äldre med funktionsnedsättning och deras anhöriga. beviljades sex nya projekt inom ramen för satsningen. Regeringens förhoppning är att den särskilda satsningen mot målgruppen äldre personer med funktionsnedsättning ska ge effekt framöver och därmed öka antalet ansökningar och bifallsbeslut för projekt gentemot målgruppen. Arvsfondsdelegationen fördelade till projekt. Det är den näst högsta siffran i arvsfondens historia, toppnoteringen gjordes 2016 då fördelades. har antalet ansökningar minskat medan bifallsfrekvensen ökat eller varit oförändrad. En förklaring är att antalet lågkvalitativa ansökningar minskat på grund av bättre informationsgivning. De sökande kan antingen ringa eller få hjälp digitalt att testa sin idé för att se om arvsfonden är rätt finansiär. Det startade projekt i samtliga län men medlen är ojämnt fördelade mellan länen. Regeringen anser att Arvsfondsdelegationen bör arbeta för att de lokala projekten bättre sprids över landet. Idrottsföreningar är likt föregående år den kategori organisationer som har flest beviljade projekt. Av alla utdelade medel gick till denna kategori. En stor andel av de projekten som bedrivs av idrottsföreningar är lokalstöd, det vill säga finansiering av byggnation av lokaler och anläggningar. Funktionshinderorganisationer är den kategori av organisationer som har näst flest projekt finansierade av Allmänna arvsfonden och den tredje största kategorin är kulturföreningar. Regeringen anser att det är av stor vikt att följa upp och utvärdera projekt som har beviljats medel för att säkerställa att syftet med fonden uppnås. Enligt lagen om Allmänna arvsfonden ska Arvsfondsdelegationen ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd. Arvsfondsdelegationen lämnade en sådan strategi till regeringen . presenterades en forskningsstudie av 1 205 projekt som fått stöd ur Allmänna arvsfonden –2017. Studien är en metautvärdering av samtliga utvärderingar som genomförts av projekten. Forskarna bedömer att av projekten lever vidare i någon form efter det att finansieringen ur Allmänna arvsfonden har upphört. Enligt forskarna har de projekt som finansierats av Allmänna arvsfonden, inneburit en viktig källa till nya resurser för civilsamhället och legitimitet till många genomförda utvecklingsprojekt. Den omfattande projektverksamhet som finansieras med medel ur Allmänna arvsfonden fungerar som ett slags ”projektledarskola” för det civila samhällets organisationer (Utvärderingsrapport: En allmänning i det offentligas tjänst, i , nov. Allmänna arvsfonden finansierar utvärderingar som forskare genomför, dessa går inte lika långt bak i tiden som den ovan beskriva metautvärderingen och projektöverlevnaden bedöms till . Ett antagande till att överlevnadsgraden skiljer sig åt mellan utvärderingarna är att kravet på att projekten ska ha en plan för överlevnad har tillkommit . Information om pågående utvärderingar och forskarnas utvärderingsrapporter finns tillgängliga på Arvsfondens webbplats. höll Arvsfondsdelegationen två utvärderingsseminarier. Regeringen ser positivt på att utvärderingarna av projekten i huvudsak visar goda resultat. Arvsfondsdelegationen skapar förutsättningar för projekten genom verktyg som bland annat telefoncoachning och utbildning av projektledarna. Regeringen anser att det är värdefullt att de erfarenheter som görs i de enskilda projekten också sprids nationellt för att därmed öka kunskapen i hela landet. Projekten ur ett jämställdhetsperspektiv Att synliggöra Allmänna arvsfondens verksamhet och dess projekt ur ett jämställdhetsperspektiv är viktigt, inte minst mot bakgrund av de jämställdhetspolitiska målen. Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Arvsfondsdelegationen följer upp hur stor andel av projektledarna som är kvinnor respektive män. De följer också upp de projekt som enbart riktar 2018/19:146 sig till kvinnor respektive män för att få kunskap om vilka frågeställningar som det civila samhällets organisationer uppmärksammar alternativt inte uppmärksammar ur ett genusperspektiv. Det finns ingen större skillnad vad gäller vilken typ av organisation och vilka typer av verksamheter som män och kvinnor är projektledare för. I de projekt som slutredovisades var av projektledarna kvinnor. I arton av projekten var ledarskapet delat, en man och en kvinna. När det gäller lokalstödsprojekten gäller det omvända där majoriteten av projektledarna var män. Regeringen bedömer att det vore önskvärt om Arvsfondsdelegationen även redovisade hur könsfördelningen ser ut bland dem som nås av projektens aktiviteter samt vilken inverkan projekten har på jämställdhet mellan kvinnor och män, flickor och pojkar. Allmänna arvsfondens utveckling framöver Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över och analysera vissa frågor som rör Allmänna arvsfondens verksamhet med syftet att säkerställa att fondens medel används för den verksamhet som de är avsedda för samt att medlen hanteras och redovisas transparent, rättssäkert och opartiskt. Förslag skulle också lämnas hur villkor kan utformas som säkerställer att enbart organisationer som i sin verksamhet respekterar värderingar som präglar ett demokratiskt samhälle kan få stöd, analysera kriterierna för stöd, överväga frågor om arvsavstående och se över vissa administrativa frågor. Utredningen tog namnet arvsfondsutredning. Betänkandet, En arvsfond i takt med tiden – En översyn av regelverket kring Allmänna arvsfonden (SOU 2018:70) överlämnades till regeringen . Betänkandet har varit ute på remiss och bereds nu i . Utredningen föreslår att den nuvarande lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden ersätts av en ny lag med en annan struktur. Utredningen har också föreslagit att ett demokrativillkor införs i lagen. Demokratvillkoret föreskriver att stöd inte ska få lämnas till en organisation om den eller någon av dess företrädare främjar, uppmanar till eller försvarar terrorism eller i övrigt inte respekterar mänskliga rättigheter. avslutas den så kallade Nyanländasatsningen, med fokus på nyanlända barns och ungdomars etablering, som den treåriga satsningen på äldre med funktionsnedsättning fortsätter på sitt andra år. kommer Arvsfondsdelegationen att lansera en satsning på barns och ungas psykiska hälsa. Uppföljningarna av Arvsfondsprojekten visar att hälften av projekten lever vidare efter det att finansieringen har upphört. Uppföljningarna visar också att Arvsfondsprojekten skapar andra mervärden. Den erfarenhet som individerna får i och med ansvaret att driva projekt är kunskaper som är en resurs både för individerna och organisationerna. Regeringen ser positivt på de mervärden som arvsfondsprojekten skapar och de avtryck som sätts. Allmänna arvsfonden ska fortsatt vara en resurs för det civila samhället. kommer Arvsfondsdelegationen fortsätta sin så kallade Sverigeresa, vilket innebär att landets samtliga län kommer att besökas . Det blir som detta görs. besöken kommer såväl föreningslivet som föreningslivsansvariga kom- Skr. 2018/19:146 munala tjänstemän från länens alla kommuner att få information om Ambitionen är att besöken ska göra att såväl allmänhet som organisationer får en större kännedom om de möjligheter som Arvsfonden kan ge. Arvsfondens användning av digitala medier och närvaro på sociala medier fortsätter, som webben vidareutvecklas och tillgängliggörs i ökad utsträckning. Regeringen anser att kommunikation och information om Allmänna arvsfonden är viktig för kunskap om fondens verksamhet, för möjligheten att ansöka om medel för olika projekt samt för kunskaps- och erfarenhetsspridning. Vidare är det väsentligt att medel kommer alla målgrupper till del. 8Inriktning och prioriterade områden Regeringen ska enligt lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden ange den kommande inriktningen av fondens stödgivning. Det gör regeringen genom att i sin årliga skrivelse till ange inriktningen av barnrättspolitiken, ungdomspolitiken och funktionshinderspolitiken. Regeringen anger även sådana områden som är angelägna att utveckla och som därför bör prioriteras vid Arvsfondsdelegationens medelsfördelning. Regeringens funktionshinderspolitik utgår från internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Funktionshinderspolitiken är en del i arbetet för ett mer jämlikt samhälle, där människors olika bakgrund eller förutsättningar inte ska avgöra möjligheten till delaktighet i samhället. Åtgärder som syftar till att förebygga och motverka diskriminering är grundläggande om människors lika värde ska respekteras.