prop · H603158 · 2019-09-04 00:00:00 — Om kapitalbasen understiger garantibeloppet – motsvarigheten till garantibeloppet enligt den nya lagen om tjänstepensionsföretag – eller en tredjedel av solvensmarginalen, eller om kapitalbasen inte har rätt sammansättning, ska förelägga försäkringsföretaget eller dess styrelse att upprätta och för godkännande överlämna en plan för skyndsamt åter- ställande av kapitalbasen. Om ett försäkringsföretag inte vidtar åtgärderna i en plan som överlämnats, får återkalla företagets tillstånd (16 kap. 10 § första stycket 2 FRL i lydelsen före ). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om innehållet i en finansiell saneringsplan (16 kap. 26 § FRL i lydelsen före ). När det gäller förelägganden med anledning av att kapitalbasen under- stiger solvensmarginalen, understiger en tredjedel av solvensmarginalen eller inte har den föreskrivna sammansättningen, gäller för tjänste- pensionskassor enligt den upphävda lagen om understödsföreningar (71 § femte stycket) materiellt sett samma reglering som för de försäkrings- företag som omfattas av övergångsbestämmelserna. Om en tjänste- pensionskassa inte följer ett sådant föreläggande, kan hos rätten ansöka om att tjänstepensionskassan ska försättas i likvidation (71 § nionde stycket UFL). Hur ska ingripa om minimikapitalkravet eller garantibeloppet inte uppfylls? Den nya lagen om tjänstepensionsföretag bör innehålla en tydlig reglering av vad som sker om ett tjänstepensionsföretag inte uppfyller minimi- kapitalkravet, det kapitalkrav som motsvarar den föreskrivna solvens- marginalen i andra tjänstepensionsdirektivet (se artikel 17 samt avsnitt 8.5.4), eller garantibeloppet (se avsnitt 8.5.5). Dels krävs detta för att tillgodose kravet i direktivet om att medlemsstaterna ska införa bestäm- melser om effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner för överträdelser av den lagstiftning som genomför direktivet (artikel 48.2). Dels behövs sådana bestämmelser för att tydliggöra minimikapitalkravets karaktär. Följderna av en överträdelse torde i hög grad styra hur tjänste- pensionsföretagen förhåller sig till minimikapitalkravet. Både minimikapitalkravet och garantibeloppet bör betraktas som ”hårda” kapitalkrav, dvs. som en lägsta nivå för finansiell styrka för att verksamheten över huvud taget ska få drivas. Ett tjänstepensionsföretag som inte uppfyller dessa krav bör därför åläggas att skyndsamt återställa kapitalbasen. Det är därför lämpligt att i den nya lagen om tjänstepen- sionsföretag, enligt samma modell som i försäkringsrörelselagen, införa bestämmelser om att ett tjänstepensionsföretag som inte uppfyller minimi- kapitalkravet eller garantibeloppet inom en månad från det att bristen upptäcktes ska upprätta en plan med åtgärder för att åter uppfylla dessa kapitalkrav från samma tidpunkt. Vidare bör de förpliktas att överlämna planen till . Dessa kortare tidsfrister ger uttryck för att det i princip inte är acceptabelt att minimikapitalkravet eller garantibeloppet underskrids. Ledningen för ett tjänstepensionsföretag torde regelmässigt ha möjlighet att förutse utvecklingen och vidta åtgärder innan solvensen blivit så urholkad att företaget inte längre uppfyller minimikapitalkravet eller garanti- beloppet. Tidskraven för att upprätta en plan med åtgärder och tids- horisonten för att återställa kapitalkraven ter sig därför också i praktiken som rimliga och lämpliga. På samma sätt som i fråga om en plan med åtgärder för att åter uppfylla det riskkänsliga kapitalkravet bör det åligga tjänstepensionsföretaget att både upprätta och följa en finansiell saneringsplan med åtgärder för att åter 2018/19:158 uppfylla minimikapitalkravet. Det bör inte, som enligt försäkringsrörelse- lagen (18 kap. 8 §), krävas ett föreläggande från . däremot inspektionen finner att en överlämnad saneringsplan för att åter uppfylla minimikapitalkravet är otillräcklig, ska före- lägga tjänstepensionsföretaget att göra de ändringar i planen som enligt inspektionens mening krävs för att planen ska uppfylla de lagstadgade Därigenom uppnås, som anges ovan, en lämplig ansvarsfördelning mellan tjänstepensionsföretaget i fråga och . Det bör införas en möjlighet för att även beträffande bristande uppfyllelse av minimikapitalkravet förlänga tidsfristen för att De åtgärder som behöver vidtas för att ett tjänste- pensionsföretag åter ska uppfylla minimikapitalkravet kan i många fall vara sådana som är mer tidskrävande. Det skulle exempelvis kunna handla om beståndsöverlåtelser eller om ökning av kapitalbasen genom beslut om I fallet med beståndsöverlåtelse krävs tillstånd av Finans- inspektionen för att den ska kunna genomföras, vilket bidrar till tids- För att sådana åtgärder ska kunna genomföras bör det införas en möjlighet till förlängning av tidsfristen för att åter uppfylla minimi- Med tanke på minimikapitalkravets och garantibeloppets karaktär av mer eller mindre ovillkorliga krav bör tiden för förlängning inte kunna vara alltför lång. I andra riktningen pekar, återigen, den förväntade tids- åtgången för de åtgärder som kan vara aktuella för att åter uppfylla minimi- kapitalkravet eller garantibeloppet. En samlad bedömning ger vid handen att det är lämpligt att bestämma den tillåtna förlängningstiden till högst Liksom beträffande det riskkänsliga kapitalkravet (se avsnitt 13.2.3) bör få fatta flera beslut om förlängning. eller de beslut om förlängning som fattas får dock inte medföra att den sammanlagda förlängningen blir . Ett beslut av om förlängning av tidsfristen för att åter uppfylla minimikapitalkravet eller garantibeloppet bör – liksom mot- svarande beslut i fråga om det riskkänsliga kapitalkravet – fattas på grund- val av en helhetsbedömning av omständigheterna i det enskilda fallet. Även när det gäller minimikapitalkravet eller garantibeloppet anser dock regeringen, i likhet med det som föreslås i promemorian och till skillnad från några remissinstanser, att det bör ges stor vikt vid prövningen av i vilken mån bristen i uppfyllelse beror på förhållanden som tjänste- pensionsföretaget har eller borde ha haft kontroll över. Även när det gäller minimikapitalkravet eller garantibeloppet måste alltså frågan ställas om företaget råkat i svårigheter att uppfylla kapitalkravet till följd av över- drivet risktagande eller kortsiktigt handlande i något annat avseende. Vidare bör företagets beredskap inför en ofördelaktig omvärldsutveckling Bristande hantering av bestående eller förutsägbara yttre förhållanden bör inte belönas med en förlängd tidsfrist att återställa kapitalbasen, lika lite som vid motsvarande prövning när det gäller det Som några av remissinstanserna påpekar bör dock även konsekvenserna för de ersättningsberättigade beaktas vid pröv- ningen av om tidsfristen ska förlängas, eftersom ett övergripande syfte med regleringen är att skydda de framtida pensionerna. också praktiska hänsyn tas, som t.ex. den tid det kan antas kräva att genomföra åtgärder som företaget anger i sin plan med åtgärder. De överväganden som redovisas ovan bör komma till uttryck i den nya Prop. 2018/19:158 lagen om tjänstepensionsföretag. I lagen bör det därför anges att Finans- inspektionen, vid prövningen av om förlängning ska ske och när tiden för förlängning fastställs, särskilt ska beakta i vilken grad den bristande upp- fyllelsen av minimikapitalkravet eller garantibeloppet beror på förhållan- den som stått utanför tjänstepensionsföretagets kontroll och om företaget skäligen kunde förväntas räkna med att de förhållandena skulle föreligga. Vilka åtgärder som kan komma i fråga för det enskilda företaget att ange i en finansiell saneringsplan för att åter uppfylla minimikapitalkravet eller garantibeloppet varierar efter omständigheterna. Den saken bör, liksom i fråga om det riskkänsliga kapitalkravet, inte regleras i lag. Möjliga åt- gärder är t.ex. beståndsöverlåtelse och kapitaltillskott. Vilka åtgärder som kan komma i fråga får avgöras i första hand av det enskilda företaget och i andra hand av vid granskningen av den finansiella saneringsplanen. Liksom enligt försäkringsrörelselagen (18 kap. 12 § 4) bör bristande uppfyllelse av minimikapitalkravet vara grund för obligatorisk återkallelse av ett tjänstepensionsföretags tillstånd. Återkallelse bör ske om tjänstepensionsföretaget inte uppfyller minimikapitalkravet eller garantibeloppet och företagets finansiella saneringsplan, trots ett före- läggande att ändra den, är uppenbart otillräcklig. Detsamma bör gälla om företaget inte från den tidpunkt då det upptäcktes att företaget inte längre uppfyllde minimikapitalkravet eller garantibeloppet har vidtagit de åtgärder som finns angivna i en finansiell saneringsplan, i förekommande fall efter ändringar till följd av ett föreläggande från . Om tiden för återställande av kapitalbasen har för- längts, bör återkallelse om minimikapitalkravet eller garantibeloppet inte uppfylls i stället ske vid utgången av den tid som tjänstepensionsföretaget fått till sitt förfogande enligt ett beslut om förlängning. Slutligen bör återkallelse också ske om företaget inte inom föreskriven tid upprättar och överlämnar någon finansiell saneringsplan för att åter uppfylla minimikapitalkravet eller garantibeloppet. Genom ett krav på återkallelse av tillstånd i dessa situationer framgår minimikapitalkravets och garantibeloppets karaktär av ”hårda” kapitalkrav som ska vara upp- fyllda om verksamheten ska få fortsätta drivas. På samma sätt som enligt försäkringsrörelselagen bör regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer få meddela föreskrifter om innehållet i en finansiell saneringsplan som syftar till att åter uppfylla minimikapitalkravet eller garantibeloppet. Genom detaljerade bestäm- melser i föreskrifter på lägre nivå än lag i det ämnet underlättas tjänste- pensionsföretagens förberedande arbete inför en situation då en finansiell saneringsplan måste upprättas. 13.2.6Återkallelse av tillstånd i vissa fall Regeringens förslag: ska återkalla ett tjänste- pensionsföretags tillstånd, om företaget 1.inte har anmälts för registrering inom föreskriven tid eller anmälan har avskrivits eller avslagits genom ett beslut som har fått laga kraft, 2. har förklarat sig avstå från tillståndet, 2018/19:158 3. har försatts i konkurs eller om beslut har fattats om att företaget ska gå i tvångslikvidation 4.får tillstånd att driva försäkringsrörelse enligt försäkringsrörelse- lagen. ska få återkalla ett tjänstepensionsföretags till- stånd, om företaget 1.inte längre uppfyller kraven för tillstånd, 2.inte från det tillstånd gavs har börjat driva sådan verksamhet som tillståndet avser, 3.under en sammanhängande tid av inte har drivit verk- samhet avseende tjänstepensionsförsäkringar, 4.i annat fall allvarligt åsidosätter gällande bestämmelser för verk- samheten. Om det är tillräckligt ska i de fall som avses i andra stycket ovan i stället få meddela företaget en varning. Om någon som ingår i ett tjänstepensionsföretags ledning eller an- svarar för en central funktion i företaget inte längre uppfyller lämplig- hetskraven, ska återkalla företagets tillstånd. Detta ska dock bara få ske om inspektionen först har anmärkt på att personen ingår i ledningen eller ansvarar för en central funktion och om han eller hon, sedan en av inspektionen bestämd tid av högst har gått, fortfarande finns kvar i den aktuella befattningen. I stället för att återkalla tillståndet ska få besluta att en som deltar i ledningen eller den som ansvarar för en central funktion i tjänste- pensionsföretaget inte längre får kvarstå i sin befattning. Finansinspek- tionen ska då få förordna en ersättare. Ersättarens uppdrag ska gälla till dess tjänstepensionsföretaget har utsett en ny befattningshavare. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningen föreslår inte att ska återkalla ett tjänstepensionsföretags tillstånd om företaget får tillstånd att driva försäkringsrörelse enligt försäkringsrörelselagen. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Enligt promemorians förslag ska bestämmelserna i försäkrings- rörelselagen om återkallelse av tillstånd med anledning av att ledande befattningshavare inte uppfyller lämplighetskraven gälla även för tjänste- pensionsföretag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. bedömer att det inte kommer att vara möjligt att ingripa mot ett tjänstepensionsföretag med stöd av bestämmelsen i försäkringsrörelselagen om ingripande när ledande befattningshavare inte uppfyller krav på bl.a. insikt och erfarenhet. Enligt promemorians förslag ska nämligen befattningshavarna i ett tjänstepen- sionsföretag tillsammans uppfylla dessa krav. I ett försäkringsföretag ska däremot var och en som ingår i styrelsen och den verkställande direktören uppfylla kraven. anser att det inte finns skäl att ställa lägre krav på dem som deltar i styrningen i tjänstepensionsföretag än på personer i motsvarande positioner i försäkringsföretag. Om det ska ställas andra krav i ett tjänstepensionsföretag bör det dock införas en bestämmelse Prop. 2018/19:158 om ingripande i den nya lagen som är anpassad till dessa krav. Skälen för regeringens förslag I andra tjänstepensionsdirektivet finns bestämmelser om de behöriga myndigheternas befogenheter att ingripa samt deras förpliktelser (artikel 48). Administrativa sanktioner och andra åtgärder ska enligt direktivet kunna påföras vid överträdelser av de nationella bestämmelser som genomför direktivet och de ska vara effektiva, proportionella och avskräckande (artikel 48.2). De behöriga myndigheterna får förbjuda eller begränsa verksamheten i ett tjänstepensionsinstitut som är registrerat eller auktoriserat inom deras respektive territorier, särskilt om institutet a)inte på ett tillfredsställande sätt kan skydda medlemmarnas och förmånstagarnas intressen, b)inte längre uppfyller villkoren för att få bedriva sin verksamhet, c)allvarligt har åsidosatt sina skyldigheter enligt de regler det omfattas av, eller d)vid gränsöverskridande verksamhet inte följer kraven i den social- och arbetsmarknadslagstiftning i värdlandet som är relevanta på området för tjänstepensionsplaner (artikel 48.8). ska återkalla tillståndet för ett försäkringsföretag om företaget inte har anmälts för registrering inom föreskriven tid eller anmälan har avskrivits eller avslagits genom ett beslut som har fått laga kraft, om företaget har förklarat sig avstå från tillståndet och om företaget har försatts i konkurs eller om beslut har fattats om att företaget ska gå i tvångslikvidation (18 kap. 12 § FRL). I avsnitt 13.2.5 behandlas åter- kallelse av tillstånd med anledning av att ett försäkringsföretag inte upp- fyller minimikapitalkravet (18 kap. 12 § 5 FRL). ska även återkalla ett försäkringsföretags tillstånd om någon som ingår i företagets styrelse eller är dess verkställande direktör eller ansvarar för en central funktion inte uppfyller de lagstadgade lämplighetskraven (18 kap. 11 § FRL). Det får dock ske endast om inspek- tionen först har beslutat att anmärka på att personen har den aktuella befatt- ningen och vederbörande, efter att viss bestämd tid förflutit, fortfarande har kvar sin befattning. I stället för att återkalla till- ståndet får besluta att en befattningshavare inte får kvarstå i sin befattning. får då förordna en ersättare vars uppdrag gäller till försäkringsföretaget utsett en ny befattningshavare. får också återkalla ett försäkringsföretags tillstånd om företaget inte längre uppfyller kraven för tillstånd, om företaget inte från det tillstånd gavs har börjat driva sådan rörelse som till- ståndet avser, om företaget av inte har drivit försäkringsrörelse och om företaget i annat fall allvarligt åsidosätter gällande bestämmelser för verksamheten (18 kap. 13 § FRL). Om det är tillräckligt får i stället meddela företaget en I avsnitt 13.2.3 behandlas återkallelse med anledning av att ett 2018/19:158 försäkringsföretag inte uppfyller solvenskapitalkravet (18 kap. 13 § 4 FRL). För de försäkringsföretag som omfattas av övergångsbestämmelserna (punkt 2 i övergångsbestämmelserna till lagen [2015:700] om ändring i försäkringsrörelselagen [2010:2043]) gäller, som nämns i avsnitt 13.2.1, bestämmelserna om ingripande i 16 kap. FRL i lydelsen före . Enligt försäkringsrörelselagen (16 kap. 8 §) i lydelsen före gällde samma bestämmelser om ingripande på grund av bristande lämplighet hos ledande befattningshavare som de som gäller enligt den lagen (18 kap. 11 §), med den enda skillnaden att det inte ställdes några lämplighetskrav på dem som ansvarade för centrala funktioner. I övrigt gäller att ska återkalla ett försäk- ringsföretags tillstånd om företaget inte har anmälts för registrering inom föreskriven tid eller anmälan har avskrivits eller avslagits genom ett beslut som har fått laga kraft, om företaget inte från det tillstånd gavs har börjat driva sådan rörelse som tillståndet avser, om företaget har förklarat sig avstå från tillståndet, om företaget av inte har drivit försäkringsrörelse och om företaget har försatts i konkurs eller om beslut har fattats om att företaget ska gå i tvångslikvidation (16 kap. 9 § FRL i lydelsen före ). får även återkalla ett försäkringsföretags tillstånd om företaget inte längre uppfyller kraven för tillstånd eller i annat fall allvar- ligt åsidosätter gällande bestämmelser för verksamheten (16 kap. 10 § FRL i lydelsen före ). I stället för att återkalla tillståndet får meddela en varning, om det är tillräckligt. Tjänstepensionskassor omfattas inte av några bestämmelser om ingrip- ande till följd av att ledande befattningshavare inte uppfyller lagstadgade lämplighetskrav. För tjänstepensionskassor tillämpas bestämmelserna i den upphävda lagen om understödsföreningar om att , om ett föreläggande om rättelse mot en tjänstepensionskassa inte följts inom bestämd tid, hos rätten får ansöka om att tjänstepensionskassan ska förklaras skyldig att träda i likvidation (71 § nionde stycket). De före- lägganden om rättelse som har möjlighet att utfärda kan bl.a. avse avvikelser från bestämmelser i lag eller stadgar (71 § andra stycket 1 UFL) eller om det finns någon annan allvarlig anmärkning att rikta mot tjänstepensionskassans verksamhet (71 § andra stycket 5 UFL). Grundläggande bestämmelser om återkallelse av tillstånd Tjänstepensionsföretag bör, i likhet med försäkringsföretag, omfattas av bestämmelser om obligatorisk återkallelse av tillstånd. Det bör därför införas bestämmelser om detta i den nya lagen om tjänstepensionsföretag. De grunder för återkallelse som anges i försäkringsrörelselagen är sådana att ingen annan åtgärd än återkallelse av tillståndet rimligen kan komma i fråga (18 kap. 12 § 1–4 FRL). Bestämmelserna i den nya lagen bör därför utformas efter förebild av försäkringsrörelselagens bestämmelser. Därut- över bör ett tjänstepensionsföretags tillstånd återkallas om företaget får tillstånd att driva försäkringsrörelse enligt försäkringsrörelselagen, dvs. utnyttjar de möjligheter till omvandling som beskrivs i avsnitten 6.3 och 6.4. Vidare bör det införas bestämmelser om fakultativ återkallelse av till- Prop. 2018/19:158 stånd i den nya lagen. Även de bestämmelserna bör utformas efter förebild av motsvarande bestämmelser i försäkringsrörelselagen (18 kap. 13 § första stycket 1–3 och 5). Det är fråga om situationer när Finansinspekt- ionen ska ha möjlighet att avstå från att återkalla tillståndet. Det är då också rimligt att får välja att meddela företaget en varning i stället för att återkalla tillståndet, på samma sätt som enligt försäkringsrörelselagen (18 kap. 13 § andra stycket). Genom bestämmelserna om återkallelse av tillstånd för det fall ett tjänstepensionsföretag inte längre uppfyller kraven på tillstånd respektive i annat fall åsidosätter gällande bestämmelser för verksamheten genomförs andra tjänstepensionsdirektivet (artikel 48.8). Frågor om återkallelse av tillstånd med anledning av att ett tjänste- pensionsföretag inte uppfyller det riskkänsliga kapitalkravet, minimi- kapitalkravet eller garantibeloppet behandlas i avsnitten 13.2.3 och 13.2.5. Återkallelse av tillstånd med anledning av att ledande befattningshavare inte uppfyller krav på lämplighet Regeringen anser, i likhet med och till skillnad från den bedömning som görs i promemorian, att var och en som deltar i led- ningen av ett tjänstepensionsföretag ska uppfylla de krav på lämplighet som föreslås ska gälla enligt den nya lagen om tjänstepensionsföretag (se avsnitt 9.6.3). Detta överensstämmer med det som gäller enligt försäk- ringsrörelselagen. bör få ingripa mot ett tjänste- pensionsföretag för det fall någon som ingår i företagets ledning eller ansvarar för en central funktion inte uppfyller lämplighetskraven. Det bör därför införas bestämmelser om detta i den nya lagen som utformas efter förebild av motsvarande bestämmelser i försäkringsrörelselagen (18 kap. 11 §). Genom att får möjlighet att förordna ersättare för ledande befattningshavare tillgodoses kravet i andra tjänstepensions- direktivet om att de behöriga myndigheterna ska få utse en särskild företrädare som övertar ledningens ansvar för driften (artikel 48.7). 13.2.7Ingripanden mot vissa typer av moderföretag och mot den som saknar tillstånd Regeringens förslag: Om ett företag som är moderföretag till ett tjänstepensionsföretag, och skulle vara ett försäkringsholdingföretag om dotterföretaget i stället var ett försäkringsföretag eller är ett blandat finansiellt holdingföretag, har en ledande befattningshavare som inte uppfyller kraven på lämplighet, ska få förelägga företaget att rätta till förhållandet. Regeringens bedömning: Det bör inte införas bestämmelser i den nya lagen om tjänstepensionsföretag om ingripande mot den som driver verksamhet avseende tjänstepensionsförsäkring utan tillstånd. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag Utredningens förslag avviker från regeringens bedömning genom att utredningen föreslår att det ska införas bestämmelser om ingripande mot den som saknar tillstånd. 2018/19:158 Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag och bedömning. Promemorians förslag avviker från regeringens bedöm- ning genom att det i promemorian föreslås att det ska införas bestämmelser om ingripande mot den som saknar tillstånd. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. påpekar att otillåten försäkringsrörelse avseende tjänstepensionsförsäkringar kan drivas utan tillstånd enligt såväl den nya lagen om tjänstepensionsföretag som försäk- ringsrörelselagen. Inspektionen anser att det måste förtydligas med stöd av vilken lag myndigheten ska ingripa i en sådan situation. Svensk Försäkring anser att det måste införas en särskild bestämmelse i den nya lagen om ingripande mot den som driver verksamhet utan tillstånd. Enligt Svensk Försäkring gäller bestämmelsen i försäkringsrörelselagen endast för den som utan tillstånd driver verksamhet som omfattas av den lagen. Skälen för regeringens förslag och bedömning I andra tjänstepensionsdirektivet finns det inte några bestämmelser om ingripande mot moderföretag eller mot den som driver verksamhet enligt direktivet utan registrering eller tillstånd. får enligt försäkringsrörelselagen förelägga ett försäk- ringsholdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag att vidta rättelse om någon i företagets ledning inte uppfyller de krav på lämplighet som ställs i den lagen (19 kap. 64 § första stycket). För de försäkringsföretag som omfattas av övergångsbestämmelserna (punkt 2 i övergångsbestämmelserna till lagen [2015:700] om ändring i försäkringsrörelselagen [2010:2043]) gäller motsvarande bestämmelser avseende ingripanden mot försäkringsholdingföretag (16 kap. 22 § FRL i lydelsen före ).