prop · H60362 · 2019-03-12 00:00:00 — För värdepappersinstitut finns kraven på den information som ska lämnas i och rådets direktiv /65/EU av om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv /92/EG och av direktiv /61/EU (förkortat MiFID II). MiFID II har genomförts i svensk rätt i huvudsak genom ändringar i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden (prop. 2016/17:162 och SFS 2017:679). och finns krav på informationsgivning när det gäller de fonder som de förvaltar. Fondförvaltare har även möjlighet att distribuera fonder som förvaltas av någon annan, och då gäller motsvarande krav på tillhandahållande av information som när bolaget distribuerar andelar i egna fonder (se prop. 2010/11:135 s. 140). För värdepappersinstitut är det dock fråga om fullharmonisering, dvs. medlemsstaterna får som huvudregel inte införa nationella bestämmelser som avviker från MiFID II. Samma regelkomplex, MiFID II och lagen om värdepappersmarknaden, gäller för reglerade marknader och handelsplattformar. Det borde därför inte heller gå att ställa några särskilda krav avseende information om aktivitetsgrad i fondförvaltning på handelsplatser där fondandelar handlas. Regler som rör hanteringen av investeringsalternativ för en kunds räkning, t.ex. valbara fonder inom ramen för olika försäkringslösningar som erbjuds, finns även i och rådets direktiv (EU) 2016/97 av om försäkringsdistribution (försäkringsdistributionsdirektivet). Det direktivet innebär en minimireglering och hindrar inte ytterligare nationella informationskrav. Det skulle emellertid kunna uppstå en skevhet i förhållande till värdepappersinstitut om försäkringsförmedlare ålades en specifik informationsskyldighet avseende frågor om aktivitetsgrad som inte kan åläggas värdepappersinstitut. I samband med genomförandet av MiFID II ansåg regeringen att reglerna om rådgivning ska harmoniseras så långt som möjligt så att samma regler ska gälla oavsett vilken företagstyp som driver verksamheten (prop. 2016/17:162 s. 442–460). I samband med genomförandet av försäkringsdistributionsdirektivet ansåg regeringen likaså att samma krav på att agera hederligt, rättvist och professionellt ska gälla för försäkringsdistributörer som för värdepappersinstitut när de agerar som mellanmän och rådgivare på de finansiella marknaderna (prop. 2017/18:216 s. 234). Regleringen i denna del finns i lagen (2018:1219) om försäkringsdistribution. På samma sätt bör reglerna för förmedling av fondandelar vara så lika som möjligt, oavsett om förmedlingen har föregåtts av rådgivning eller inte och oavsett om förmedlingen avser fonder inom ramen för en försäkring eller inte. Utgångspunkten är att försäkringsförmedlare och andra näringsidkare som lämnar råd om fonder också har en skyldighet att lämna tillräcklig information om fonderna. Eftersom den information som enligt annan lagstiftning anses behövas inför en investering i fonder utgörs av faktablad och tillgång till informationsbroschyr, bör det vara denna information som förmedlaren ska tillhandahålla för att anses agera i enlighet med god försäkringsdistributionssed (samma prop. s. 475). Mot bakgrund av utformningen av reglerna om distribution av fondandelar och avsaknaden av möjligheter att införa likalydande krav för alla aktörer, är det enligt regeringens uppfattning inte lämpligt att införa någon särskild reglering om informationskrav när det gäller aktivitetsgrad för övriga aktörer, utöver fondförvaltare, som distribuerar fonder. påpekar att det är oklart om och i så fall hur kravet på redovisning av aktivitetsmått påverkar förvaringsinstitutens kontrolluppgifter. När det gäller förvaringsinstitutens uppgifter åligger det inte enligt lag instituten att kontrollera att fondbolagen följer informationsreglerna för de fonder de förvaltar. Detsamma gäller för information om aktivitetsgrad. Om det däremot i fondbestämmelser för en fond finns restriktioner avseende vilka placeringar som får göras utifrån aktivitetsgrad i fondförvaltningen, är det förvaringsinstitutets uppgift att kontrollera att sådana restriktioner följs (3 kap. 4 § 4 lagen om värdepappersfonder). Aktiespararna anser att möjligheter att ingripa vid bristande eller felaktig informationsgivning om fondförvaltningen behöver förtydligas. finns möjlighet för att utöva tillsyn över samt vid behov ingripa i syfte att säkerställa att de regler som gäller för verksamheten följs (10, 12 och 13 kap. lagen om värdepappersfonder, 13 och 14 kap. lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder och 5 kap. 8 § lagen om allmänna pensionsfonder [AP-fonder]). Regeringen anser att det saknas anledning att behandla det informationskrav som föreslås på ett annorlunda sätt än andra krav som enligt gällande rätt kan föranleda ingripanden om de åsidosätts. 2018/19:62 Konsumenter anser att tillsynsmyndigheten borde övervaka att passivt förvaltade fonder inte marknadsförs som aktivt förvaltade eftersom det i så fall handlar om vilseledande marknadsföring. Regeringen konstaterar att om ett fondbolag genom marknadsföring erbjuder allmänheten att köpa andelar i en värdepappersfond, ska det av erbjudandet framgå att det finns en informationsbroschyr och var denna finns att tillgå. Vidare ska informationsbroschyren och den senaste årsberättelsen tillhandahållas kostnadsfritt på begäran av den som avser att köpa andelar i en värdepappersfond (4 kap. 20 § första och andra styckena lagen om värdepappersfonder). Motsvarande krav gäller för AIF-förvaltare vid förvaltning av specialfonder (10 kap. 3 § och 12 kap. 11 § lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder) och för Sjunde AP-fonden (5 kap. 7 § lagen om allmänna pensionsfonder [AP-fonder]). utövar tillsyn över att de uppgifter som anges i informationsbroschyr och årsberättelse inte är felaktiga. Därutöver kan det bli aktuellt med ingripande enligt marknadsföringslagen (2008:486). Det finns därför möjligheter att utöva tillsyn och ingripa enligt gällande rätt (se 4 kap. 20 § tredje stycket lagen om värdepappersfonder och 10 kap. 3 § tredje stycket lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder när det gäller marknadsföringslagen). Regeringen anser dock att det mot bakgrund av det som Aktiespararna och Konsumenter framför finns skäl att tydliggöra kopplingen till marknadsföringslagen. Det finns också skäl att framhålla vikten av att information om aktivitetsgrad i fondförvaltningen lämnas, mot bakgrund av förslagets syfte att komma till rätta med de brister som har identifierats när det gäller att fonder har marknadsförts som aktivt förvaltade trots att förvaltaren i praktiken har följt ett index (se avsnitt 4.1). eller AIF-förvaltare inte lämnar den information om aktivitetsgrad i fondförvaltningen som de ska vara skyldiga att lämna enligt förslaget ovan bör därför även marknadsföringslagen tillämpas, dock inte bestämmelserna om marknadsstörningsavgift i den lagen. Informationen bör anses vara väsentlig enligt den lagen. Detta motsvarar det som redan gäller om ett fondbolag eller en AIF-förvaltare inte skulle lämna viss annan information i informationsbroschyren eller faktabladet, som t.ex. uppgift om placeringsinriktning i informationsbroschyren (se 4 kap. 20 § tredje stycket lagen om värdepappersfonder och 10 kap. 3 § tredje stycket lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder). Det förhållandet att även marknadsföringslagen ska tillämpas innebär dock inte något hinder mot att ingriper mot fondförvaltare med stöd av lagen om värdepappersfonder eller lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder. Regeringens förslag: Ändringarna i lagen om allmänna pensions- fonder (AP-fonder), lagen om värdepappersfonder och lagen om av alternativa investeringsfonder ska träda i kraft den De nya kraven ska i fråga om årsberättelsen tillämpas för första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter Utredningens förslag överensstämmer inte med regeringens förslag. Utredningen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft Utredningen föreslår inte några övergångsbestämmelser. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. att om det införs ändrade regler för årsberättelsen även införs en över- gångsbestämmelse som klargör att dessa gäller första gången för års- Promemorians förslag avviker från regeringens förslag genom att lagändringarna enligt promemorians förslag ska träda i kraft 2018 och att de nya kraven i fråga om årsberättelsen ska tillämpas för första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 decem- Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot Skälen för regeringens förslag: ska för varje värde- pappersfond som det förvaltar lämna en årsberättelse från räkenskapsårets utgång (4 kap. 18 § första stycket 1 lagen om värde- Detsamma gäller för AIF-förvaltare som förvaltar special- fonder (se 12 kap. 10 § lagen om förvaltare av alternativa investerings- fonder, där det bl.a. anges att 4 kap. 18 § lagen om värdepappersfonder ska tillämpas för specialfonder samt att det som anges där om värdepappers- fond då ska avse specialfond och det som anges om fondbolag ska avse De lagändringar som föreslås i denna proposition bör träda i kraft , vilket bedöms vara . påpekar bör det införas en övergångs- bestämmelse om när de nya kraven i lagen om värdepappersfonder och lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder på innehållet i års- berättelsen som föreslås i denna proposition ska tillämpas för första När det gäller den information som ska lämnas i årsberättelsen bör kraven tillämpas första gången i fråga om årsberättelsen för det räken- skapsår som inleds närmast efter . bestämmelse med denna innebörd bör därför införas i de båda lagarna. Informationsbroschyren för en värdepappersfond ska enligt lagen om värdepappersfonder vara aktuell och således uppdateras vid behov (4 kap. 15 §). De nya krav på innehållet i informationsbroschyren som föreslås i denna proposition bör därför lämpligen börja tillämpas när ändringarna i den lagen ska träda i kraft . Detsamma bör gälla mot- svarande krav på innehållet i en informationsbroschyr för en specialfond 2018/19:62 (12 kap. 7 § lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder med hänvisning till 10 kap. 1 § samma lag). Förslaget i denna proposition gäller information om aktivitetsgrad i fondförvaltning och syftar till att förbättra förutsättningarna för investerare att utifrån den information som lämnas kunna göra en bedömning av om storleken på den årliga avgift som fondförvaltare tar ut för förvaltningen av fonden är motiverad sett i förhållande till den aktivitetsgrad i fondförvaltningen som redovisats. Förslaget syftar även till att komma till rätta med de brister med dolda indexfonder som har identifierat. Konkret innebär förslaget att det ställs krav i lag på fondbolag och förvaltningsbolag med tillstånd att förvalta en värdepappersfond respektive på AIF-förvaltare att lämna information om aktivitetsgraden i fondförvaltningen för varje värdepappersfond respektive specialfond som de förvaltar och vars förvaltning kan jämföras med ett relevant jämförelseindex. Dessa krav föreslås gälla även för Sjunde AP-fonden och de fonder som Sjunde AP-fonden förvaltar. Information som ska lämnas ska avse aktivitetsgraden i fondförvaltningen i förhållande till jämförelseindexet. Informationen ska beskriva hur förvaltningen av fonden bedrivs och varför det jämförelseindex som används är relevant. Om fonden har funnits , ska aktivitetsgraden även anges som aktivitetsmåttet aktiv risk under de föregående tio åren eller den som fonden har funnits. En förklaring till det uppnådda aktivitetsmåttet ska då också lämnas. Om förvaltningen av fonden inte kan jämföras med ett relevant jämförelseindex, ska förvaltaren i stället lämna information om varför en sådan jämförelse inte är möjlig. Informationen som ska lämnas ska finnas tillgänglig på förvaltarens webbplats. Därutöver ska informationen lämnas i informationsbroschyren och i årsberättelsen för fonden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får enligt förslaget möjlighet att meddela föreskrifter om hur aktiv risk ska beräknas samt om hur den information som ska lämnas ska presenteras. Utöver att potentiella investerare genom krav på att information om aktivitetsgraden ska lämnas får bättre förutsättningar att bedöma om avgiften för fondförvaltningen motsvaras av aktivitetsgraden, kommer även det föreslagna bemyndigandet om hur aktiv risk ska beräknas respektive hur informationen om aktivitetsgraden ska presenteras att underlätta en jämförelse. Utredningens konsekvensanalys kritiseras av flera remissinstanser. livets anför bl.a. att konsekvenserna av kraven på redovisning av aktivitetsmått kan vara betungande för berörda företag samt försvåra för utländska AIF-förvaltare att driva verksamhet i . 2018/19:62 saknar bl.a. en redovisning av bedömningen och motiveringen avseende behovet av speciella informationsinsatser med anledning av utredningens förslag. anser även att redovisningen av berörda företag utifrån antal och storlek, förslagets påverkan på företagens administrativa och andra kostnader, förslagets påverkan på konkurrensförhållandena för berörda företag och redovisning av behovet av särskilda hänsyn till små företag på grund av förslaget är bristfällig. 6.3Konsekvenser för företag och enskilda Förslaget i denna proposition kommer som nämns i avsnitt 6.1 att förbättra investerares tillgång till information om aktivitetsgrad i fondförvaltningen och därigenom förbättra möjligheterna för investerare att ta hänsyn till aktivitetsgrad sett i relation till avgiften för förvaltningen vid valet av Det informationskrav som föreslås kommer att innebära skyldigheter för fondbolag, förvaltningsbolag och AIF-förvaltare. slaget omfattar värdepappersfonder och specialfonder vars förvaltning kan jämföras med ett relevant jämförelseindex, vilket torde träffa merparten av fondbolagen och förvaltningsbolagen som förvaltar värdepappersfonder och AIF-förvaltare som förvaltar specialfonder. och specialfonder vars förvaltning inte kan jämföras med ett relevant jämförelseindex omfattas av förslaget. Enligt uppgift från Finansinspek- tionen finns det 16 fondbolag som förvaltar värdepappers- fonder, 32 bolag som har tillstånd både som fondbolag och AIF-förvaltare och förvaltar såväl värdepappersfonder som specialfonder och 25 svenska AIF-förvaltare som förvaltar specialfonder. När det gäller utländska aktörer finns det enbart fyra sådana förvaltare, varav ett förvaltningsbolag som förvaltar värdepappersfonder, en utländsk förvaltare av både värde- pappersfonder och specialfonder och två utländska AIF-förvaltare som Totalt förvaltas 625 värdepappersfonder och Aktiv risk är ett vedertaget aktivitetsmått i fondbranschen. räkna aktiv risk behövs, som framgår i avsnitt 4.3.3, endast fondens historiska andelskurser och dess index historiska utveckling, vilket gör det relativt enkelt att beräkna. Förslaget att ange aktiv risk för fonder som har funnits kan därmed inte anses vara så betungande att sär- skilda hänsyn behöver tas till små företag. Förslaget bedöms därför inte komma att försvåra för förvaltningsbolag och utländska AIF-förvaltare att driva verksamhet i . Lagändringarna föreslås träda i kraft . alltid ska finnas en aktuell informationsbroschyr för en värdepappersfond respektive en specialfond måste berörda företag redovisa aktivitetsgraden i fondförvaltningen så snart lagändringarna träder i kraft. När det gäller års- berättelsen föreslås dock en övergångsbestämmelse som innebär att bestäm- melserna om vad den ska innehålla ska tillämpas i fråga om årsberättelsen för det räkenskapsår som inleds närmast efter den (se avsnitt 5). 2018/19:62 6.3.2 Förslaget förväntas genom krav på tydlig redovisning av aktivitetsgraden i fondförvaltningen ge direkta positiva effekter för investerare som vill kunna bedöma hur aktivt värdepappersfonder och specialfonder förvaltas och om aktiviteten står i rätt relation till avgiften som tas ut för förvaltningen. Förslaget är också av intresse för investerare som vill bedöma hur nära passivt förvaltade fonder uppfyller målet att fondens utveckling ska följa utvecklingen för fondens jämförelseindex. Eftersom förslaget omfattar alla värdepappersfonder samt de fonder som förvaltas av Sjunde AP- fonden, kan det förväntas få stort genomslag på det totala fondsparandet i och komma många investerare till gagn. Över fyra miljoner svenskar sparar i premiepensionssystemets förvalsalternativ AP7 Såfa, som består av två fonder – AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond (Sjunde AP-fondens webbplats ). Enligt Fondbolagens förenings årsrapport uppgick den totala fondförmögenheten i vid utgången av det året till , vilket är den näst högsta som uppmätts , då statistiken började sammanställas. Den största delen av nysparandet gick till korta räntefonder och blandfonder (nettoinflöden på 25,7 respektive ). Av årsrapporten framgår även att intresset för indexfonder är mycket stort. Trots ett sammanlagt nettoutflöde från aktiefonder på uppvisade indexfonder nettoinsättningar på . Indexfonder utgjorde vid utgången av 2018 av den samlade aktiefondförmögenheten. 6.4Konsekvenser för stat, myndigheter och domstolar Förslaget bedöms inte ha någon effekt på skatteintäkterna. Förslaget innebär att kommer att behöva utfärda föreskrifter dels om hur aktiv risk ska beräknas, dels om hur den information om aktivitetsgrad i fondförvaltningen som ska lämnas ska presenteras på förvaltarnas webbplats samt i fondens informationsbroschyr och årsberättelse. Detta arbete förväntas inte påverka verksamhet i någon större utsträckning. kommer även att utöva tillsyn över att de informationskrav som föreslås följs. Kravet på att informationen ska lämnas i förhållande till ett jämförelseindex tillsammans med en beskrivning av varför det jämförelseindex som används är relevant kan underlätta inspektionens tillsyn genom att det innebär ökad transparens. Utöver den sedvanliga information om nya regelverk som tillhandahåller bedöms förslaget inte medföra något behov av särskilda informationsinsatser från inspektionens sida. De ökade kost- Prop. 2018/19:62 nader som eventuellt kan uppstå hos ska hanteras inom myndighetens befintliga ekonomiska ramar. utövar tillsyn över att de uppgifter som anges i informationsbroschyr och årsberättelse för värdepappersfonder och specialfonder inte är felaktiga. Därutöver kan det även för del bli aktuellt med ingripande enligt marknadsföringslagen om vilseledande information om aktivitetsgrad i fondförvaltningen lämnas eller om informationen inte lämnas alls. Förslaget innebär att förutsättningarna för ingripanden förbättras genom att det blir obligatoriskt att lämna information om aktivitetsgrad och att det ska göras på ett transparent sätt för alla värdepappersfonder och specialfonder, oavsett om förvaltningen av dem kan jämföras med ett relevant jämförelseindex eller inte. Det kan på grund av detta även förväntas att antalet ingripanden kan komma att öka något. I sammanhanget bör beaktas att en sådan ökning då skulle ske från mycket låga nivåer, eftersom tillsynsärenden hänförliga till användningen av jämförelseindex förekommer mycket sällan (se avsnitt 4.1). De merkostnader som detta kan föranleda ska hanteras inom myndighetens befintliga ekonomiska ramar. De beslut som kommer att kunna fatta med anledning av sin tillsyn över att de krav som föreslås inte åsidosätts kan medföra konsekvenser för domstolarna, eftersom inspektionens beslut kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Detsamma gäller för beslut enligt marknadsföringslagen som kan överklagas till allmän domstol (Patent- och ). Sådana beslut med anledning av förslaget förväntas dock förekomma i mycket begränsad omfattning. Förslaget bedöms därför inte ha någon märkbar påverkan på domstolar. När det gäller den eventuella måltillströmning som kan tillkomma gör regeringen därför bedömningen att den till följd av förslaget kan förväntas bli ytterst marginell. Eventuella merkostnader ska därför hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget bedöms inte ha någon inverkan på den kommunala självstyrelsen. När det gäller övriga samhällsfrågor som anges i 15 § kommitté- förordningen (1998:1474), och som inte berörs ovan, görs bedömningen att förslaget inte har sådan betydelse att särskilda överväganden behöver redovisas. 2018/19:62 7 7.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) 7 § Följande bestämmelser i lagen (2004:46) om värdepappersfonder ska gälla för förvaltningen av fonderna: –2 kap. 18 § om förbud för vissa personer med insynsställning att handla med en värdepappersfond, –2 kap. 21 § första stycket om skadestånd, –4 kap. 2 § om företrädare för andelsägarna i en värdepappersfond m.m., –4 kap. 8 och 9 §§ om upprättande och godkännande av fondbestämmelser, –4 kap. 13 § första stycket om inlösen av fondandelar, –4 kap. 15–28 §§ om information om en värdepappersfond, –5 kap. 1, 3–19 och 21–25 §§ om placering av medel i en värdepappersfond m.m., samt –10 kap. 8 § om skyldighet för revisor att anmäla vissa förhållanden till . Vid tillämpningen av de bestämmelser som anges i första stycket ska fonderna anses som värdepappersfonder och som fondandelsägare. Det som föreskrivs om fondbolag ska avse Sjunde AP-fonden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får, utom såvitt avser 2 kap. 18 § om förbud för vissa personer med insynsställning att handla med en värdepappersfond och 2 kap. 21 § första stycket om skadestånd, meddela föreskrifter om avvikelser från de bestämmelser som anges i första stycket och i ett enskilt fall besluta om undantag från dessa bestämmelser. I paragrafen regleras vilka bestämmelser i lagen om värdepappersfonder som ska gälla för förvaltningen av de fonder som Sjunde AP-fonden förvaltar. Övervägandena finns i avsnitt 4.4. Ändringen i första stycket innebär att Sjunde AP-fonden ska omfattas av kraven i 4 kap. 25–28 §§ lagen om värdepappersfonder på att lämna information om aktivitetsgrad i fondförvaltningen, se författningskommentarerna till de paragraferna i avsnitt 7.2. 7.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:46) om värdepappersfonder 6 d § För den förvaltning av en värdepappersfond som ett förvaltningsbolag utför efter att ha fått tillstånd enligt 6 b § gäller 2 kap. 15 c §, 3 kap., 4 kap. 1–3 och 8–28 §§, 5 kap. 1 och 3–25 §§, 5 a kap., 8 kap. och 9 kap. Det som anges där om fondbolag ska i stället gälla förvaltningsbolaget. Vid sådan förvaltning som avses i första stycket ska det som anges i 9 kap. 1 § första stycket 1 i stället avse fall när förvaltningsbolagets tillstånd återkallats av behörig myndighet i bolagets hemland eller enligt 12 kap. 15 § tredje stycket beslutat att bolaget inte längre får förvalta en värdepappersfond. I paragrafen anges vilka bestämmelser om fondbolag i lagen som ska gälla Prop. 2018/19:62 även för förvaltningsbolag som förvaltar en värdepappersfond. vägandena finns i avsnitt 4.4. Ändringen i första stycket innebär att bestämmelserna om information om aktivitetsgrad i fondförvaltningen i 4 kap. 25–28 §§ gäller för ett sådant förvaltningsbolag vid förvaltningen av en värdepappersfond, se författningskommentarerna till de paragraferna. 20 § Informationsbroschyren, faktabladet, den senaste årsberättelsen och, i förekommande fall, den halvårsredogörelse som publicerats därefter ska på begäran kostnadsfritt tillhandahållas den som avser att köpa andelar i en värdepappersfond. Denne ska, med undantag för de fall som avses i 9 kap. 18 § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, även utan begäran tillhandahållas faktabladet innan avtal ingås. Om fondbolaget genom marknadsföring erbjuder allmänheten att köpa andelar i en värdepappersfond, ska det av erbjudandet framgå att det finns ett faktablad och en informationsbroschyr och var dessa finns att tillgå.