prop · H603140 · 2019-06-18 00:00:00 — Styrelseuppdraget ger bolagsförvaltaren fördjupad kun skap om bolaget, de marknader bola get verkar på samt viktiga frågor och utmaningar för bolaget. Bolagsförval tarens kompetens bidrar till bolags gruppens kunskaper om bolagen vilket underlättar exempelvis förberedelse och planering av analyser och ägardi aloger på . Bolags förvaltaren har samma mandat som övriga styrelseledamöter och den for mella dialogen mellan ägare och bolag sker genom ägardialoger mellan poli V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 8 Ett aktivt ägande inom ramen för statens ägarpolicy. A K T I V T Ä G A N D E S T R AT E G I O C H M Å L tisk ledning och bolagets styrelseord förande. Bolagsförvaltaren kan i sin roll som styrelseledamot, utöver den generella kompetensen för styrelse arbete, bidra med kunskaper i bolags styrningsfrågor och statens ägarpolicy samt hur olika processer ser ut inom . Det är dock varje styrelseledamots ansvar att känna till innehållet i statens ägarpolicy. Styrelsen ansvarar för bola Styrelsens ordförande ansvarar för den löpande dialogen med bolagets ägare. Mål och uppföljning är viktiga redskap för staten som bolagsägare, se figur på sidan 16. Genom att bolagens prestation regel bundet följs upp mot fastställda mål kan bolagens utveckling mätas. I de fall ett bolag inte når målen kan ägaren begära en plan från bolaget på åtgärder att vidta. Ekonomiska mål och upp dragsmål beslutas vid bolagsstämman. De ekonomiska målen ger möjlighet att mäta och följa upp bolagens lön samhet, effektivitet och risknivå. Upp dragsmål beslutas för de bolag som har särskilt beslutade samhällsuppdrag, framför allt för att möjliggöra utvär dering av hur väl det särskilt beslutade samhällsuppdraget utförs. För att på ett tydligt sätt integrera hållbart företagande i bolagets affärs strategi och affärsutveckling har äga ren uppdragit åt bolagsstyrelserna att fastställa strategiska mål för ett håll bart företagande. Samtliga mål följs upp inom ramen för ägardialogen. har förvaltningsansvar för majo riteten av de statligt ägda bolagen. Andra departement som också har förvaltningsansvar är Finansdeparte mentet, , Soci aldepartementet och Utrikesdepar tementet, se tabell på sidan 14. De olika departementens statsråd och politiska ledning träffar regelbundet styrelseordföranden och ledningen hos de statligt ägda bolagen vid så kallad ägardialog. Vid ägardialo gen sker uppföljning av uppdragsmål och ekonomiska mål. Utfallet gente mot målen diskuteras, liksom even tuella åtgärder som planeras för att nå målen. Även de av styrelsen fast ställda strategiska målen för hållbart företagande följs upp inom ramen för ägardialogen. Vid ägardialogen dis kuteras även för bolagets verksamhet aktuella frågor av väsentlig karaktär. Bolag med statligt ägande är ålagda samma externa finan siella rapporteringskrav som bolag med aktier upptagna till handel på en reglerad marknad i . Vid upp rättandet av hållbarhetsredovisning ska bolagen följa de regler om håll barhetsrapport i årsredovisningslagen som gäller för större företag. Kravet på öppen och professionell informations givning i bolagen med statligt ägande syftar till att bibehålla förtroendet för bolagen hos allmänheten och i näringslivet. En aktiv förvaltning av de olika bolagsinnehaven syftar till att långsiktigt ha en god insikt i bolagens verksamheter och löpande hantera olika ägarfrågor. V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 8 S T R AT E G I O C H M Å L A K T I V T Ä G A N D E Bolagsstyrningen – mål och uppföljning Med utgångspunkt i beslut bestämmer ägaren genom regeringen bolagens verksamhetsmål i bolagsordningen som beslutas på bolagsstämma. beslutar om bolagens övergripande uppdrag. Ägaren + Bolagsstyrelse och ledning Strategiska mål för ett hållbart Ekonomiska mål, uppdragsmål och strategiska mål för ett håll- bart företagande syftar till att tydliggöra bolagets uppdrag, att verksamheten bedrivs effektivt och hållbart, samt underlätta uppföljning. Vid fastställandet av de olika typerna av mål beaktas att dessa kompletterar och harmoniserar med varandra. I ägardialogen följer staten som ägare upp att bolagen följer uppdraget och de beslutade målen. Regeringen återrapporterar genom en årlig skrivelse till där verksamhetsberättelsen för bolag med statligt ägande utgör en bilaga. I statens ägarpolicy fram går att bolag med statligt ägande ska agera ansvars fullt och arbeta aktivt för att följa inter nationella riktlinjer om miljöhänsyn, mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, antikorruption och affärsetik. ingen har identifierat ett antal inter nationella principer och riktlinjer som väsentliga för bolag med statligt ägande: de tio principerna i FN:s Glo bal Compact, FN:s vägledande princi per för företag och mänskliga rättighe ter och riktlinjer för multina företag. Därutöver ska bolag med statligt ägande inom ramen för sin verksamhet analysera de globala håll barhetsmålen i Agenda för att identifiera de mål som bolaget genom sin verksamhet påverkar och bidrar till. Kostnaden för förvaltningsorgani sationen inom Näringsdepartemen tet uppgick till 41,1 (41,2) vilket motsvarar av förvaltat kapital. Arvode för externt köpta tjänster såsom finan siell, ekonomisk och juridisk rådgiv ning samt framställandet av verksam hetsberättelsen och delårsrapporter för bolag med statligt ägande uppgick till 13,8 (25,2) . Kostnaderna för förvaltnings organisationen utgörs huvudsakligen av lönekostnader men också av andra löpande kostnader såsom resor och kontorsmaterial. Kostnader för bolags förvaltningen inom andra departement inräknas inte, då de främst består av lönekostnader som även hänförs till övriga arbetsuppgifter inom respektive departement. Bemyndiganden att förändra det statliga ägandet I propositionen Statligt ägda bolag i omvandling (prop. 2016/17:181), före slog regeringen bland annat en avveck ling och likvidation av för att överföra delar av verksamheten till Lantmäteriet. Riks dagen beslutade i enlighet med reger ingens förslag (bet. 2016/17:NU24, rskr. 2016/17:333). Då Swedesurvey inte längre bedriver någon aktiv verksamhet beslutade en extra bolagsstämma 2019 att bolaget ska avvecklas genom frivillig likvida tion. Det finns fem andra nu gällande bemyndiganden att förändra det stat liga ägandet, se tabell nedan. beslutade regeringen att sälja Apoteksgruppen i ding till Euroapotheca UAB. Transak tionen slutfördes efter att gett sitt godkän nande. beslutades att Bostadsgaranti ska inträda i frivillig likvidation. Likvidationen av bolaget avslutades . I propositionen Statligt ägda bolag i omvandling (prop. 2016/17:181) fanns även ett mandat att sälja statens aktier i (SweRoad). Då aktierna förvalta des av fick i uppdrag att genomföra försäljningen. SweRoad såldes till . förändra ägandet till, % 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10, rskr. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1, rskr. 2016/17:181, bet. 2016/17:NU24, rskr. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21, rskr.2012/13:287 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, rskr. V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 8 A K T I V T Ä G A N D E S T R AT E G I O C H M Å L inom har egna sty relserekryterare vars uppgift bland annat är att utvärdera styrelserna för bolagen med statligt ägande och ta fram förslag på ordförande och övriga ledamöter1. Styrelsenomineringsprocessen genomförs och inleds då befintliga styrelser varit på plats sedan årsstämmorna och ofta haft sina första stra tegimöten. Tillsammans med en arbetsgrupp med representanter från bolagsgruppen för respektive bolag analyserar styrelserekryterarna kom petensbehovet utifrån nuvarande styrelsesammansättning och genom förda styrelseförändringar. Till grund för analysen ligger styrelseut värderingarna, det vill säga ägarens utvärdering och styrelsens utvärde ring, samtal med respektive bolags styrelseordförande och bolagsgrup pernas analyser, till exempel hållbar hetsanalysen. En viktig del i arbetet handlar om Genom att ta in ledamöter att förstå vilka strategiska och ope med varierad bakgrund får styrelsen rativa utmaningar bolaget står inför bredare kompetens och förbättrad och för att få en bättre bild av detta dynamik, med syftet att mångfalden sker ofta även en diskussion med vd. ska minska grupptänkandet. Styrelsen ska ha rätt samlad kompe tens, erfarenhet och bakgrund för att Den politiska förankringen, bered kunna förvalta bolagets angelägen ningen, pågår löpande heter med integritet och effektivitet. Dels bereds vilka ordfö Det krävs att varje ledamot har den rande och styrelseledamöter som ska tid och det engagemang som behövs väljas om och ersättas, dels bereds för uppdraget samt en stark integritet förslagen på nya ordförande och och förmåga att se till bolagets bästa. övriga nya styrelseledamöter. Med utgångspunkt i respektive ansvarigt statsråd beslutar sedan om nominering till årsstämman som beslutar om valet av styrelse. kravprofiler för de styrelseledamö ter och ordförande som ska rekryte väljs omkring 40–60 nya ras och styrelserekryterarna inleder staten byter en person per görs från en bred rekryteringsbas för styrelse och år. att ta vara på kompetensen hos såväl styrelserna är sju personer, vilket kvinnor och män, som hos personer med olika bakgrund och erfaren i genomsnitt sitter sex till . 1)Styrelsenomineringsprocessen omfattar även styrelserna för Stiftelsen Industrifonden, Stiftelsen och . I de börsnoterade bolagen sköts styrelserekryteringen av respektive bolags valberedning. RegeringskanslietRegeringskanslibeslut2 (nomineringsbeslut, förordnande, instruktion, fullmakt) 2) Beslut av bolagsansvarigt statsråd V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 8 S T R AT E G I O C H M Å L E K O N O M I S K A M Å L Ekonomiska mål för ändamålsenlig bolagsstyrning Ekonomiska mål fastställs för bolagen med statligt ägande för att säkerställa värdeskapande, en rimlig ekonomisk risk, effektivitet samt för att tillförsäkra ägaren direkt- avkastning genom utdelningar. De ekonomiska målen ska vara långsiktiga, ambitiösa och realistiska. Bolag med statligt ägande verkar i de flesta fall på marknadsmässiga villkor på konkurrensutsatta marknader. Det innebär att de har samma förutsätt ningar som andra aktörer på markna den och att de i likhet med dessa drivs med värdeskapande som övergripan de mål. På så vis stärks de statliga innehavens konkurrenskraft, långsik tiga värdeutveckling och effektivitet, som risken för snedvridning av konkurrensen minskar. Ett betydelsefullt stöd för bolag som eftersträvar ett så effektivt resursut nyttjande som möjligt är fastställan det av ekonomiska mål. Ägaren utar betar målen tillsammans med bolagen vilket skapar en mer nyanserad och ändamålsenlig bolagsstyrning samti digt som kvaliteten och verklighets förankringen i målen förbättras. De ekonomiska målen ska vara realis tiska, uppföljningsbara och ambitiösa. För bolagen med särskilt beslutade samhällsuppdrag sätts uppdrags mål för att möjliggöra uppföljning av hur väl bolagen uppfyller uppdragen. Ekonomiska mål sätts normalt i samband med uppdragsmålen efter som det särskilt beslutade samhälls uppdraget då kan sättas i relation till ekonomiskt värdeskapande. barhetsanalys ingår i den fundamen tala analysen av bolagets möjligheter och risker som ligger till grund för de ekonomiska målen. De ekonomiska målen föreslås av styrelsen och beslutas av ägaren på bolagsstämman. Ekonomiska mål – syfte Ekonomiska mål tas vanligtvis fram för kapitalstruktur, lönsamhet och utdelning. Ägarens syfte med att fast ställa ekonomiska mål är att •säkerställa värdeskapande genom att styrelse och företagsledning arbetar mot långsiktiga, ambitiösa och realistiska mål, •uppnå kapitaleffektivitet genom att tydliggöra kostnaden för eget kapital, •hålla bolagens finansiella risk på en rimlig nivå, •tillförsäkra ägaren direktav kastning genom hållbara och förutsägbara utdelningar med hänsyn tagen till bolagens fram tida kapitalbehov och finansiella ställning, samt •på ett strukturerat sätt mäta, följa upp och utvärdera bolagens lönsamhet, effektivitet och risk nivå. Metod för fastställande av ekonomiska mål Den metod som används för att fast ställa ekonomiska mål bygger på en analys i flera steg. Initialt beräknas bolagets kapitalkostnad, vilket är den förväntade avkastning en investerare kan få för en alternativ placering med samma risk och löptid. Nivån på kapi talkostnaden avgör huruvida avkast ningen till investerare är rimlig givet riskaptiten hos denne. Över tid bör avkastningen på eget kapital motsvara kapitalkostnaden. Därefter fastställs ett kapitalstruktur mål för att uppnå en balans mellan risktagande och effektiv kapitalisering i bolagen. En lämplig kapitalstruktur uppnås genom att beräkna vilken för delning mellan eget och lånat kapi tal som är teoretiskt optimalt för att hålla nere bolagets kapitalkostnad. Branschjämförelser och bolagets rörel serisk vägs in i beräkningen, för att hitta en effektiv och finansiellt mot ståndskraftig kapitalstruktur. talstrukturmålet ska vara långsiktigt, ambitiöst och realistiskt, och uttrycks vanligtvis som ett intervall. Metod för fastställande av ekonomiska mål Kostnad för eget kapital V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 8 E K O N O M I S K A M Å L S T R AT E G I O C H M Å L antogs ekonomiska mål för , det svenska ägarbolaget i Öresundsbrokonsortiet som formellt äger Öresundsförbindelsen. För finansiell och operativ effektivitet sätts ett lönsamhetsmål för bolagen. För att investeringar i bolagen ska ge ägaren rimlig kompensation, används kapitalkostnaden som golv för lön samhetsmålet. Analyser av bolagens affärsplaner och branschjämförelser stärker upp målsättningen. Merparten av bolagen är betjänta av avkastnings mål (på operativt eller eget kapital) medan vissa, som binder relativt lite kapital, bättre målsätts med marginal mål för exempelvis rörelsemarginaler. Som vägledning för hur stor del av bolagets vinst som ska delas ut beslu tas en utdelningspolicy för bolaget. Utdelningen ska bygga på en förut sägbar och långsiktigt hållbar ekono misk avkastning. Utdelning är dock inte den enda formen av värdedistri bution till ägare. I de fall att särskilt attraktiva eller potentiellt lönsamma investeringsmöjligheter finns för bolaget/n, kan överskottskapital få behållas och nyttjas för sådana inves teringar. Ägaren tillgodogör sig då bolagets värdeökning. Investerings planer och tillväxtmöjligheter ligger därför till grund för utdelningspolicyn. Vidare kan investeringar där avkast ningen inte direkt uppnår ägarens lönsamhetsmål, men som likväl möter avkastningsmål motsvarande eller överstigande kapitalkostnaden, betraktas som attraktiva och därför genomföras. Sammantaget innebär detta att utdelningsmålet för ett bolag inte behöver uppnås utan ska ses som ett realistiskt och ambitiöst mål på lång sikt. Vanligen uttrycker policyn utdelningen som en andel av årets resultat, i de flesta fall i form av ett acceptabelt spann. När förslag till kapitalstrukturmål, lönsamhetsmål och utdelningspolicy föreligger, behöver en analys genom föras så att inga inbyggda konflik ter finns mellan målformuleringarna samt den tillväxt som affärsplanen för bolaget utgår från. Ett sätt att göra detta på är att kontrollera att mål för kapitalstruktur, lönsamhet och utdel ning samt tillväxt skapar finansiellt utrymme att göra de investeringar som målen och affärsplanen impli cerar. Styrelsen behandlar därefter förslag till nya ekonomiska mål och fattar beslut om att föreslå dessa mål för bolagsstämman. Ägaren beslutar for mellt om målen på bolagsstämman. De ekonomiska målen ska vara fram åtblickande och långsiktiga. Det bety der att målen kan överträffas vissa år och inte uppnås andra år, bland annat beroende på konjunktursvängningar. Vid regelbundna avstämningsmöten med bolaget följer ägaren upp bola gets utveckling och måluppfyllelse. diskuteras både bolagets interna arbete för att upp fylla målen och de omvärldsfakto rer som påverkar bolagets förutsätt ningar. Måluppfyllelsen utvärderas i förhållande till bland annat rådande marknadsförutsättningar, budget och affärsplan. Revidering av ekonomiska mål Eftersom ett bolags interna och externa förutsättningar ständigt förändras behöver också de ekono miska målen med jämna mellanrum ses över. Anledningar till att revidera målen kan bland annat vara väsent liga förändringar i bolagets strategi eller marknadsförutsättningar, liksom större förvärv eller avyttringar. Större och varaktiga makroekonomiska för ändringar kan också vara en anled ning att se över målen. Målrevidering är en strukturerad process som invol verar både ägare och bolag. Eftersom de ekonomiska målen beslutas av såväl ägare som bolag, kommuniceras mål och utfall externt av båda parter. antogs nya ekonomiska mål för och . Målpro jekt inleddes även för Akademiska Hus och Swedavia och som sedan beslutades på bolagens årsstämmor 2019. V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 8 S T R AT E G I O C H M Å L S A M H Ä L L S U P P D R A G Ett särskilt beslutat samhällsuppdrag föreligger när ett bolag har ett uppdrag beslutat av att bedriva verksamhet som helt eller delvis syftar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning för ägaren. Ett bolag anses ha ett särskilt beslutat samhällsuppdrag när har beslutat om att bolaget ska bedriva verksamhet som helt eller delvis syf tar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning för ägaren. I vissa fall kan verksamheter inom ramen för ett särskilt beslutat sam hällsuppdrag delfinansieras genom anslag på statsbudgeten. Bland bolag med samhällsuppdrag finns bolag vars hela verksamhet utgår från sam hällsuppdraget samt bolag där enbart delar av verksamheten utgår från samhällsuppdraget. För den sist nämnda kategorin är resterande verk samhet kommersiell. Bolag som har särskilt beslutade samhällsuppdrag bidrar bland annat till kulturella vär den, mer hållbar konsumtion, forsk ning och utveckling, läkemedelsför sörjning, kapitalförsörjning och upp rätthållande av infrastruktur. Exempelvis är syftet med verksamhet att producera efterfrå gade varor och tjänster och genom detta skapa meningsfulla och utveck lande arbeten åt personer med funk tionsnedsättning som medför nedsatt Genom att arbeten skapas i kunduppdrag, på marknads mässiga villkor i konkurrens med andra, tar vara på en outnytt jad resurs hos personer med funk tionsnedsättning. Som ersättning för de merkostnader som samhällsupp draget innebär får anslag på statsbudgeten. Genom sina verksamheter bidrar bolagen med samhällsuppdrag ofta till ekonomisk nytta i andra sekto rer än sin egen. Systembolagets syfte är exempelvis att bidra till förbättrad folkhälsa genom att begränsa alkoho lens skadeverkningar. Det bidrar i sin tur till lägre kostnader för vård och omsorg. Ett annat exempel är och som genom sina verksamheter stöttar företag och entreprenörer inom olika sektorer i deras expansion i och utom lands. De bidrar på så vis till ökad konkurrenskraft och sysselsättning vilket är bra för samhället i stort. I den statliga bolagsportföljen finns 22 bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag, se tabell till höger. 22 bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag Kungliga Dramatiska teatern Miljömärkning V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 8 U P P D R A G S M Å L S T R AT E G I O C H M Å L Uppdragsmål tydliggör icke-finansiella värden Flera av bolagen med statligt ägande har av sär- skilt beslutade samhällsuppdrag. För dessa bolag fastställer ägaren uppdragsmål för att kunna mäta och följa upp att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. Uppdrags- målen tas fram av ägaren i dialog med bolaget. Uppdragsmål tas fram för statligt ägda bolag som har särskilt beslu tade samhällsuppdrag. Uppdrags mål tas fram av ägaren i dialog med bolaget. Det sker i en integrerad pro cess för att undvika målkonflikt med exempelvis ekonomiska mål och för att undvika marknadssnedvridande korssubventionering. Uppdragsmål läggs fram och beslutas av ägaren på bolagsstämman. Efter granskning av regeringens styrning av bolag med samhällsuppdrag 2017 har en över syn av processen med fastställande av uppdragsmål utförts. Resultatet av översynen har inneburit förtydli gande avseende grundförutsättningar för att ett uppdragsmålsprojekt ska kunna påbörjas och genomföras med goda resultat. Även uppföljning och redovisning av samhällsuppdragen och dess kostnader har förtydligats. Process och metod för fastställande av uppdragsmål kommer att ses över kontinuerligt. Syftet med att fastställa uppdragsmål för bolagen är att •säkerställa att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl, •tydliggöra kostnaden för utföran det av de särskilt beslutade samhällsuppdragen, •möjliggöra uppföljning och rapportering till och andra intressenter, samt •klargöra förutsättningarna för de ekonomiska målen. Uppdragsmål i relation till ekonomiska mål Det finns ingen motsättning mellan särskilt beslutade samhällsuppdrag och ekonomisk effektivitet. Statens ambition som ägare är att uppdraget ska utföras väl och på ett så effek tivt sätt som möjligt. Däremot kan uppdragsmål och ekonomiska mål påverka varandra, varför det är viktigt att de fastställs i en integrerad process. Utförandet av det särskilt beslutade samhällsuppdraget kan till exempel vara förknippat med en kostnad, vilket påverkar bolagets ekonomiska resultat. De ekonomiska målen sätts med hän syn tagen till kostnaden för det särskilt beslutade samhällsuppdraget. Det sär skilt beslutade samhällsuppdraget kan även vara kopplat till bolagets risk och bedömningen av vad som är en lämp lig kapitalstruktur. Tolkningen av det särskilt beslutade samhällsuppdraget och fastställandet av uppdragsmålen har betydelse för bolagets ekonomiska förutsättningar och vilka ekonomiska mål som kan sättas. Vissa av bolagen med särskilt beslu tade samhällsuppdrag får anslag från statens budget. En kostnadsberäkning för de särskilt beslutade samhälls uppdragen underlättar för regering och riksdag att prioritera hur skatte betalarnas pengar ska användas. Metoden för framtagande av uppdragsmål har en strukturerad process för att ta fram uppdragsmål för bolag med statligt ägande. Den kan summeras i tre steg. (1)Definiera vad bolaget ska göra, det vill säga uppdraget. (2)Definiera varför uppdraget ska utföras, det vill säga syftet eller samhällsnyttan. (3)Fastställa uppdragsmål som speglar syftet och hur uppdraget ska utföras. Definiera varför uppdraget ska och vad bolaget ska göra. speglar syftet och beskriver hur (enligt bolagsordning och/eller (enligt till exempel propositioner uppdraget ska utföras. (t.ex. mål för beläggningsgrad, volymer, effektivitetsmått eller annat mått inom bolagets kontroll) Specificera kostnad för uppdrag och inverkan på ekonomiska mål för att fastställa ekonomiska mål V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 8 S T R AT E G I O C H M Å L U P P D R A G S M Å L I internationell samverkan med akademi, näringsliv och offentlig sektor bidrar till ett konkurrenskraftigt näringsliv. ■För mer information om bolagets nya uppdragsmål se sidan 23. I bolagsordningens verksamhetsbe skrivning framgår ofta vad det sär skilt beslutade samhällsuppdraget är, men inte alltid dess samhällsnytta. Innan uppdragsmålen formuleras måste därför samhällsnyttan först klargöras. Samhällsnyttan eller syf tet med det särskilt beslutade sam hällsuppdraget är ofta beskrivet i den proposition som utgör underlag för beslut. finns det flera propositioner och utskottsbe tänkanden att gå igenom för att fastställa samhällsnyttan. Enhetliga uppdragsmål tas fram genom att definiera kategorier för olika typer av syften eller samhälls nyttor.