prop · H603120 · 2019-05-22 00:00:00 — Det kan dock vara ett problem, bland annat eftersom scenarierna är svåra att jämföra, vilket ger sämre förutsättningar att samordna utvecklingen av transportinfrastruktur och klimatmål.133 Detta illustreras även i faktarutan i avsnitt 3.6. Generellt sett samarbetar de svenska myndigheterna i mycket begränsad omfattning med internationella organ eller med motsvarigheter i andra länder om framtagande av scenarier. Internationell samverkan är dock utbredd vid . Inom stamnätsoperatörernas europeiska samarbetsorganisation, ENTSO- E, tar stamnätsoperatörerna fram scenarier för utvecklingen av elmarknaden och kraftsystemet för både hela och delregioner av . medverkar i detta arbete och använder en del av scenarierna som indata i det nationella arbetet. utarbetar även ett nordiskt referensscenario tillsammans med myndigheternas nordiska motsvarigheter. Men även om denna samverkan äger rum görs ingen avstämning mellan ländernas nationella scenarier. Till exempel behöver inte import- och exportnivå av el mellan och som beräknar stämma överens med motsvarande nivåer på import och export av el mellan och som den danska stamnätsoperatören för el (Energinet.dk) använder i sina scenarier. Motsvarande brist på överensstämmelse kan finnas mellan scenarier och liknande scenarier i de nordiska grannländerna, eftersom det inte förekommer någon samverkan mellan länderna. I kvalitetssäkring av medlemsstaternas utsläppscenarier ingår dock en konsistenskontroll av elimport inom unionen, vilket minskar risken för bristande överensstämmelse i medlemsstaternas bilder av den internationella elhandelns utveckling. På transportområdet samverkar i viss mån med motsvarande myndigheter i andra länder om bedömningen av framtida utveckling av transporter över gränserna. deltar i EU-arbete om det transeuropeiska transportnätverket (TEN-T) och har även tagit initiativ till ett nordiskt samarbete för att stämma av gränsöverskridande brister i transportsystemet. Det sker dock ingen avstämning mellan länderna om nationella scenarier. utgår från att en riskanalys för scenarioprocessen inklusive modellarbete bör finnas vid myndigheterna. 133Riksrevisionen, Infrastrukturplanering – på väg mot klimatmålen?, Rapport: 7, 2012. 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N De flesta myndigheter måste göra riskanalyser De myndigheter som ingår i granskningen, förutom och , omfattas av förordning (2007:603) om intern styrning och kontroll. Dessa myndigheter ska ha en process för att säkerställa att myndigheten med rimlig säkerhet fullgör sina uppgifter och mål enligt myndighetsförordningen (2007:515). Processen omfattar riskanalys, kontrollåtgärder, uppföljning och dokumentation. har publicerat en handledning för riskhantering inom myndigheter.134 Risker har identifierats vid myndigheterna Det kan finnas flera risker som är kopplade till framtagande av scenarier. Det kan till exempel röra sig om sårbarhet som är kopplad till beroende av ett fåtal nyckelpersoner och svårigheter att rekrytera personer med rätt kompetens, samt brist på eller försenad data och statistik, förseningar i tidplan och problem med IT- lösningar. Inom flera av scenarioprocesserna saknas systematiska riskbedömningar som är kopplade till arbetet. Det gäller till exempel SCB:s befolkningsscenario, bostadsbyggbehovsscenario och Svenska kraftnäts elmarknadsscenario samt inom . Inom ramen för utsläppscenarioprocessen gör , och regelbundet riskanalyser. Risker som identifierats är risk för förseningar, försenad och utebliven leverans av underlag och modelltekniska svårigheter att åstadkomma vissa känslighetsanalyser. gör alltid riskbedömningar av personella och ekonomiska resurser i varje scenarioomgång. För att hantera risker läggs till exempel en buffert in i tidplanen och myndigheten arbetar med reservplaner. För att minska sårbarheten i organisationen arbetar med en tandem-modell där alltid minst två personer besitter kompetens i olika delmoment. I projektspecifikation för trafikscenarier anges risker såsom att scenariomodellerna som ska användas inte blir klara , att socioekonomiska indata levereras för sent eller att nödvändig kompetens saknas.135 Nyckelpersonsberoende är en risk En risk när det gäller scenarioarbetet är ett stort beroende av ett fåtal personers kompetens. På flera myndigheter rör det sig som en handfull personer som arbetar med scenarier (se tabell 8 nedan). Det kan medföra svårigheter att genomföra scenarioarbetet eller att modellutvecklingsarbetet avstannar om en 134Ekonomistyrningsverket, Handledning – Att hantera verksamhetsrisker, 2012:47, 2012. 135Trafikverket, Projektspecifikation för arbetsgrupp Trafik- och transportprognoser, , 2017. R I K S R E V I S I O N E N A T T P L A N E R A F Ö R F R A M T I D E N nyckelperson blir sjuk, avslutar sin anställning eller dylikt. Riskerna är dock mindre om modellverktyget används av andra än den egna organisationen. I flera myndigheter är det enbart ett fåtal personer som arbetar med scenarier och/eller modellverktyg. I vissa fall är det konsulter som innehar kompetensen vad gäller de modellverktyg som används i scenarioarbetet. Oavsett om det rör sig om kompetens inom eller utanför myndigheterna är det i flera fall få personer som har god kunskap om vissa modellverktyg. Det gäller till exempel de regionala scenarierna där äger och förvaltar Raps-modellen och där det är ett fåtal personer som kan hantera modellen. För att uppdatera och utveckla modellen är myndigheten beroende av konsulter. har haft ansvaret för Raps och arbetar med att bredda kompetensen kring Raps som system. Även är beroende av en konsult för scenarioarbetet inom ramen för klimatrapporteringen. Det är enbart denna konsult/person som har fullständig kunskap om den modell som används. På är det dessutom endast ett fåtal personer som har god kännedom om det modellverktyg som används i scenarioarbetet. Inom elmarknadsscenarierna använder också modellverktyg som ägs och utvecklas av konsulter, men det finns även kompetens för att hantera modellen inom affärsverket. , som äger och utvecklar egna modellverktyg, har ett fåtal personer som besitter kompetens om respektive modell. Inom trafikscenarierna är det till skillnad från flera av de andra scenarioprocesserna relativt många personer som arbetar med scenarierna vilket kan underlätta kunskapsspridning i organisationen och ge lägre sårbarhet. Det samma gäller vid . Antalet personer som arbetar med scenarier och hur många heltidstjänster detta motsvarar på de olika myndigheterna redovisas i nedanstående tabell. Tabell 8 Personer och heltidstjänster som arbetar med scenarier och modellutveckling på olika myndigheter Anmärkning: a) Personalresurser för avser den tid som utredningen är aktiv. b)Två avser klimat och tre avser miljö. Klimatmodellberäkningar görs av en konsult. På finns det en person som kan modellen. Källa: sammanställning. 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Flera av myndigheterna har inom ramen för myndighetsövergripande riskanalyser identifierat kompetens och nyckelpersonberoende som en stor risk. Det gäller , , och . SCB har däremot inte bedömt att denna typ av risk finns när det gäller befolkningsscenarierna. har som enda myndighet identifierat beroende av nyckelpersoner som en risk som specifikt är kopplad till arbetet med scenarier. medverkan i utsläppscenarioarbetet är inte säkrad Samtliga berörda myndigheter förutom ska enligt klimatrapporteringsförordningen (2014:1434) ta fram underlag till klimatrapporteringen och utsläppsscenariot. får sitt uppdrag att ta fram långsiktiga scenarier för den ekonomiska utvecklingen från . Således förs regelbundet medel över från till istället för att anslagsmedel anslås direkt från regering och riksdag till . Detta innebär en viss osäkerhet om framtida leverans från , vilket i sin tur kan medföra stora svårigheter att utarbeta det utsläppsscenario som är skyldig att leverera enligt EU:s förordning om övervakning och rapportering av utsläpp av växthusgaser.136 4.5 Sammanfattande iakttagelser och bedömning gör följande iakttagelser och bedömningar: Tydliga scenarioprocessbeskrivningar kan bidra till högre effektivitet, förbättrad transparens, minskad sårbarhet och större möjligheter till extern granskning. Sådana processbeskrivningar saknas vid och . tar fram riktlinjer för trafikscenarier, men motsvarande saknas för scenarioprocesser vid andra myndigheter. Flera av punkterna i dessa riktlinjer är allmängiltiga och skulle kunna användas för flera olika typer av scenarier. Myndigheterna samarbetar i viss utsträckning om gemensam utveckling. Men det finns exempel på projekt som inte kommer till stånd, t.ex. för att det är svårt att få legitimitet för myndighetsövergripande projekt som inte formellt efterfrågats i regeringens styrning. 136Europaparlamentets och Rådets förordning (EU) nr 5255/2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information på nationell nivå och unionsnivå som är relevant för klimatförändringen och om upphävande av beslut nr 280/2004/EG samt ramkonvention om klimatförändringar, SÖ 1993:13, 1993. R I K S R E V I S I O N E N A T T P L A N E R A F Ö R F R A M T I D E N Dubbelarbete eller överlappande arbete förekommer mellan myndigheterna gällande scenarier för ekonomisk utveckling, trafikarbetets utveckling, framtida elanvändning och framtida byggbehov. I flera fall vore det enligt bedömning bättre om scenarioarbetena var koordinerade och utgick från samma indata. Riskanalys för scenarioarbete förekommer i varierande utsträckning. Tidsbrist och risk för förseningar av olika slag är en vanligt förekommande identifierad risk. Det är dock tveksamt om alla stora risker fångas i analyserna, till exempel risken med beroende av nyckelpersoner för att kunna genomföra verksamheten. Denna risk har enbart identifierats i scenarioprocessen för växthusgasutsläpp. Risken har dock identifierats som en mer generell risk vid flera myndigheter. Samtliga myndigheter, förutom , har i klimatrapporteringsförordningen ett uppdrag att ta fram underlag till Klimatrapporteringen. får uppdraget från . Uppdraget löper fram , vilket innebär viss osäkerhet om framtida leverans. Anslagsmedel överförs regelbundet från till istället för att anslås från regering och riksdag direkt till . sammanfattande bedömning är att det saknas flera viktiga förutsättningar för ett effektivt scenarioarbete inom ramen för givna resurser. För att åstadkomma mer tillförlitliga och överensstämmande (konsistenta) scenarier, med säkerställd kontinuitet behövs tydligare styrning och riktlinjer både från regeringen och inom respektive myndighet. Koordinering och samordning behöver också förbättras för att undvika dubbelarbete och förbättra överensstämmelse (konsistens) mellan olika scenarioprocesser. 66R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , Nätutvecklingsplan –2025. , Långsiktig marknadsanalys 2017, version 1.1, 2017/857, : , 2017. , Systemutvecklingsplan –2027, : , 2017. , Investerings- och finansieringsplan för åren 2018–2021, 2017/106, : , 2017. , Regional efterfrågeanalys, Rapport:9, : , 1995. , Behov av bostadsbyggande. Teori och metod samt en analys av behovet av bostäder till 2025, Rapport: 18. : , 2015. , Reviderad prognos över behovet av nya bostäder till 2025, Rapport: 18. : , 2016. , Beräkning av behovet av nya bostäder till 2025, Rapport: 17. : , 2017. , Behov av nya bostäder 2018 - 2025, Rapport:24, : , 2018. Centraal Planbureau, The Dutch Fiscal Framework. History, current practice and the role of the CPB. Document no 150. : , 2007. Centraal Planbureau, CPB and Dutch fiscal policy in view of the financial crisis and ageing, CPB Document No218, , : Central Planbureau, 2010. Centraal Planbureau och Planbureau voor de Leefomgeving, General for Cost-Benefit Analysis, , : och , 2013. Centraal Planbureau och Planbureau voor de Leefomgeving, Toekomstverkenning Welvaart en Leefomgeving. Nederland in 2030 en 2050: twee referentiescenario’s: , : Planbureau voor de Leefomgeving/Centraal Planbureau, 2015. , (2016), Visitatierapport, 3 2016, , : , 2016. R I K S R E V I S I O N E N A T T P L A N E R A F Ö R F R A M T I D E N Det kongelige Finansdepartement, Prinsipper og krav ved utarbeidelse av samfunnsøkonomiske analyser mv. Rundskriv: R-109-14. : Det kongelige Finansdepartement, 2014. , Quality : Guidance for Models, version 2.2, : , 2015. , Strength in Numbers, The DfT Analytical Framework, updated , : , 2013. , Quality Modelling, Updated Sept 2014, : , 2013. , Forecasting and Uncertainty, TAG Unit M4, : , 2017. , Road Traffic Forecasts 2018, : , 2018. Direktoratet for okonomistyrning, Veileder i sammfunsokonomiske analyser, : Fagbokforlaget Vigmostad och , 2014. Ds 2000:1, , : . , J., M. , J. Odeck och M. Welde. Does benefit/cost-efficiency influence transport investment decisions? 49(3), s. 377 - 396, 2015. , Handledning – Att hantera verksamhetsrisker, Rapport:47, : , 2012. , Vägledning – Tänka efter före – konsekvensutredning vid regelgivning, Rapport:19, : , 2015. , Tillvägagångssätt för effektivisering, , hämtad: . , Ökad andel variabel elproduktion – Effekter på priser och producenters investeringsincitament. : , 2016. , metodik för långsiktiga energiprognoser. Rapport: 36. : , 2005. , Avtal för konsultuppdrag och andra tjänster, Uppdrag om leverans av förutsättningar för prognoser. Dnr 2015-9982, : , 2015. , Scenarier över energisystem 2016. Rapport: 06. : , 2017. 68R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , EU Reference Scenario 2016, Energy, transport and GHG emissions - Trends to 2050, . : , 2016. on Change Mitigation, Quality and quality control procedure for national and union GHG projections. Version used for submissions 2017, Technical Paper 2017/9, Bilthoven, , 2017. , Svensk Finanspolitik, Finanspolitiska rådets rapport , : , 2008. Forsstedt, S., Tänk efter före! En om samhällsekonomiska konsekvensanalyser, Rapport:5, : , 2018. Intergovernmetal Panel of Climate Change, 2006 IPCC , Vol. 5 , Chapter 3 Solid , Hayama, : , 2006. HM Treasury, Review of quality analytical models, : HM Treasury, 2013. HM Treasury, : guidance on producing quality analysis for government, : HM Treasury, 2015. HM Treasury, Central Government guidance on appraisal and evaluation, : HM Treasury, 2018. , Å., Y. , F. Murtin, D. , G. Nicoletti, C. de la , L., Mathematical programming for sector analysis – some applications, evaluations and methodological proposals. : , ., 1996. Kindbom, K. och T. , Emissionsprognoser och scenarier – en behovsanalys. Rapport: C 121. : IVL , 2015. Kindbom, K. och T. , Känslighetsanalys som verktyg i arbetet med utsläppsprognoser, Rapport: C251, : IVL , 2017. , Hantering av bistånd till , Styrdokument, Dnr 43/2015, : , 2015. , EMEC – en populärvetenskaplig beskrivning. PM, : , 2015. , Miljöekonomi, Klimatpolitisk inventering del I, Specialstudie nr 57, : , 2017. , Skillnad mellan scenario och prognos, scenario-och-prognos.html, hämtad: . R I K S R E V I S I O N E N A T T P L A N E R A F Ö R F R A M T I D E N , R., G. , A. Kanudia, A. Lettila, och U. Remme, Documentation for the TIMES Model Part I, Analysis Programme, : , 2016. Maisonneuve, P. Bagnoli, G. och F. Spinelli, Long-Term Growth Scenarios. Economics Department Working Papers: No. : , 2013. , Historiska och framtida utsläpp av luftföroreningar i . Rapport: 6689. : , 2015. , Utveckling av arbetet med modellering, scenarier och styrmedelsutvärdering i klimat- och energipolitiken, Skrivelse: NV-00322-15. : , 2015. , Med de nya svenska klimatmålen i sikte. Gapanalys samt strategier och förutsättningar för att nå etappmålen 2030 med utblick mot 2045, Rapport 6795, : , 2017. , Rutin/checklista för arbetet med att ta fram scenarier över utsläpp och upptag av växthusgaser samt utsläpp av luftföroreningar, internt arbetsdokument, , : , 2017. , Miljömålen – Årlig uppföljning av nationella miljömål 2018, reviderad version , rapport 6833, : , 2018. , Beskrivning av SASM – en optimeringsmodell över jordbrukssektorn i , Rapport 6815, , : , 2018. NOU 2012:16, Samfunnsokonmiske analyser, : Departementenes servicesenter Informasjonsforvaltning. , Riktlinjer för arbetet med konsekvensutredningar i , , : 2008. Regeringen, Uppdrag till att lämna förslag till hur bedömningen av bostadsbyggnadsbehovet ska göras (N2016/03324/PUB), 2016. Regeringen, Uppdrag att ta fram inriktningsunderlag inför transportinfrastrukturplaneringen för perioden –2029, N2015/4305, TIF, 2015. , Konsekvensutredning vid regelgivning – en vägledning, : , 2009. , Report for on assessment of projected progress, In accordance with articles 13 and 14 under Regulation (EU) No 525/2013 of parliament and of the Council Decision a mechanism for monitoring and reporting green-house gas emissions and for reporting other information at 70R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N national and Union level relevant to climate change and re-pealing Decision No 280/2004/EC 2017, . , och , ’s seventh national communication on climate change to UNFCCC, : 2017. , Infrastrukturplanering – på väg mot klimatmålen?, Rapport:7, : , 2012. , Konsekvensanalyser inför migrationspolitiska beslut, Rapport:25, : , 2017. SOU 1990:14 , Huvudbetänkande, : Allmänna förlaget. SOU 2008:105, , Huvudbetänkande, : . SOU 2015:106, , Huvudbetänkande, : . SOU 2015:106, . ekonomi – scenarier , Bilaga 1, : . Utredningen för planering av bostäder, En gemensam bild av bostadsbyggnadsbehovet, delbetänkande, : . SOU 2018:35, Utredningen för planering av bostäder, Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar, slutbetänkande, : Juridik. , framtida befolkning 2012–2060, Demografiska rapporter:2, : , 2012. , framtida befolkning 2015–2060, Demografiska rapporter:2, : , 2015. , framtida befolkning 2018–2070, Demografiska rapporter:1, : , 2018. (red), S. , T. , K. Hasund och A. , Modeller och verktyg för miljöekonomiska analyser inom jordbrukssektorn, Rapport:1. : , 2014. , P., A. Mansikkasalo och T. Ejdemo, Energisystemets långsiktiga utveckling – en granskning av metodik för långsiktiga energiscenarier. : , 2010. Tillväxtanalys, Raps – en orientering om modellens teoretiska grunder. 2010/245, : Tillväxtanalys, 2010. Tillväxtanalys, Raps – ett regionalt analys- och prognosverktyg. Tillväxtanalys, 2013. R I K S R E V I S I O N E N A T T P L A N E R A F Ö R F R A M T I D E N , Handledning för konsekvensutredning, konsekvensutredning.html, Hämtad: , Riktlinjer för framtagande av trafikprognoser. Rapport: 045. : , 2012. , Prognos för persontrafiken 2040 – Basprognoser 2016-04- 01 Rapport: 059. : , 2016. , Prognos för godstransporter 2040 - Basprognoser 2016-04- 01. Rapport: 062. : , 2016. , Resandeprognos för flygtrafiken 2040 – Basprognoser . Rapport: 060. : , 2016. , Socioekonomisk indata till Samgods och Sampers: övergripande beskrivning av stor uppdatering 2015 för framtag av nya trafikprognoser fr.o.m. 1/10 2015. PM: 84450. : , 2016. , Modellanpassade indata- och omvärldsförutsättningar . Rapport: 78279, rev , : , 2016. , Beräkningshandledning - Trafik- och transportprognoser. Rapport: 061. : , 2016. , Trafikprognoser förklarat på ett enklare sätt, broschyr, utgåva , : , 2016. , Åtgärder för att minska transportsektorns utsläpp av växthusgaser – ett regeringsuppdrag. Rapport: 111. : , 2016. , Resandeprognos för flygtrafiken 2040, , Rapport:060, : , 2016. , Projektspecifikation för arbetsgrupp Trafik- och transportprognoser, version 1.0, , : , 2017. , Beräkningshandledning trafik- och transportprognoser, version 2018-04- 01, Rapport: 090, : , 2018. , Prognos för godstransporter 2040, , rev. Rapport:087, : , 2018. , Prognos för persontrafiken 2040, , Rapport:089, : , 2018. , Trafik- och transportprognoser, branschen/Planera-och-utreda/Planerings--och- analysmetoder/Samhallsekonomisk-analys-och-trafikanalys/Kort-om- trafikprognoser/, hämtad: . 72R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Transport and , Australian Transport Assessment and Planning Guidelines- Overview. , : Transport and , 2018. Vierth, I., M. Landergren, M. , K. och J. , Uppföljning av basprognoser för person- och godstransporter publicerade . CTS Working paper 2016:16, : , 2016. , T., A Comparison of Agricultural Sector Models: CRAM, DRAM, SASM and the KVL Model. Unit of Economics Working Papers 2000/2. : The Royal , 2000. WSP, Prognos för fördelning av svensk varuexport och varuimport på utrikes länder . : WSP, 2015. 2016/17:148 om förutsättningar för en säker kraftöverföring, bet. 2016/17: NU21, rskr. 2016/17:332. 2008/09:35 Framtidens resor och transporter – Infrastruktur för hållbar tillväxt, bet. 2008/09:TU2, rskr. 2008/09:145. 2009/10:1, Budgetproposition , bilaga 6, Långsiktig utveckling och utmaningar på lång sikt (LU), bet. 2009/10:FiU1, rskr. 2009/10:42. 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. 2012/13:25 Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem, bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119. 2012/13:100, ekonomiska vårproposition, bet. 2012/13:FiU20, rskr. 2012/13:300. 2016/17:1, Budgetpropositionen , bet. 2016/17:CU1 rskr. 2016/17:70. 2016/17:21 – Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbara lösningar, bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17: 101. 2016/17:100, ekonomiska vårproposition, bet. 2016/17:FiU20, rskr. 2016/17:349. 2017/18:238, En klimatstrategi för , bet. 2017/18:MJU22, rskr. 2017/18:440. R I K S R E V I S I O N E N A T T P L A N E R A F Ö R F R A M T I D E N Europarlamentets och Rådets direktiv /72/EG av om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv /54/EG. och Rådets förordning (EG) nr 714/2009 av om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande elhandel och om upphävande av förordning (EG) nr 1228/2003. och Rådets förordning (EU) nr 525/2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information på nationell nivå och unionsnivå som är relevant för klimatförändringen och om upphävande av beslut nr 280/2004/EG. Förordning (2001:100) om den officiella statistiken. Myndighetsförordning (2007:515). Förordning (2007:603) om intern styrning och kontroll. Förordning (2007:759) med instruktion för . Förordning (2007:1119) med instruktion för . Förordning (2009:145) med instruktion för . Förordning (2010:185) med instruktion för . Budgetlag (2011:203). Förordning (2012:546) med instruktion för . Förordning (2012:989) med instruktion för . Förordning (2014:520) med instruktion för . Klimatrapporteringsförordning (2014:1434). Förordning (2016:742) med instruktion för . Förordning (2016:822) med instruktion för . 74R I K S R E V I S I O N E N att planera för framtiden – statens arbete med scenarier inom miljö-, energi-, transport-, och bostadspolitiken Långsiktiga scenarier används som beslutsunderlag inom staten i olika sammanhang. De kan till exempel utgöra underlag för uppföljning av politiska mål, analys av politiska reformer, samhällsekonomiska kalkyler inför investeringsbeslut och internationell rapportering. Detta gäller bland annat beslutsunderlag inom transport-, miljö-, energi-, bostadsområdet som ofta innehåller långsiktiga scenarier och beräkningar. Granskningen visar att regeringens styrning av och myndigheternas arbete med scenarier behöver förbättras. Det ﬁnns i allmänhet goda förutsättningarna för att scenarierna ska hålla bra kvalitet men det saknas i många delar koordinering och överensstämmelse mellan olika scenarier.