prop · H603144 · 2019-06-17 00:00:00 — Den regelbundna tillsynen har stått för lite drygt hälften av myndighetens totala kostnader och har med andra ord varit den mest omfattande och resurskrävande verksamheten.33 I och med att Skolinspektionen även har börjat göra regelbundna kvalitetsgranskningar, kommer kostnadsfördelningen mellan olika uppgifter med stor sannolikhet att förändras. 2.2.1 Tillsynsmodellen Tillsyn 2015 Sedan Skolinspektionen bildades har processen och modellen för den regelbundna tillsynen förändrats . Den tillsynsmodell som användes som granskar i denna rapport kallas för 29Regleringsbrev för avseende . U2017/05038/GV, . Statskontoret (2017), s. 17. 30Statskontoret (2017), s. 18; (2016). 31Möte med tjänstemän vid och e-post . Protokoll och minnesanteckningar från myndighetsdialoger 2016, . 32Skolinspektionen (2015b). Regelbunden tillsyn – processens PM, version 1.4. 33Enligt Skolinspektionens årsredovisning för uppgick verksamhetens totala kostnader till drygt och kostnaden för den regelbundna tillsynen var drygt . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tillsyn 2015 och är en tillsynscykel som påbörjades . Tanken var att den skulle ha avslutats /18 men den förlängdes eftersom alla planerade tillsyner inte hunnits med. Uppföljningar av förelägganden pågår fortfarande vid denna gransknings färdigställande. Den regelbundna tillsynen omfattar tillsyn av såväl huvudmän som skolenheter. Samtliga kommunala och fristående skolor berörs av Skolinspektionens regelbundna tillsyn, antingen genom tillsyn av den enskilda skolenheten och/eller genom att dess huvudman tillsynas. Skolinspektionens regelbundna tillsyn omfattar tillsyn av förskola och annan pedagogisk verksamhet, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, förskoleklass och grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och vuxenutbildning.34 Jämfört med tidigare modeller tydliggjordes huvudmannens ansvar för varje skolform i Tillsyn , bland annat genom att det som utgångspunkt har fattats ett beslut per skol- eller verksamhetsform. Samtliga huvudmän, det vill säga kommuner, utbildningsföretag och andra organisationer som driver skolverksamhet, fick en så kallad huvudmannatillsyn inom Tillsyn 2015.35 Samtliga skolor har ingått i tillsynen men typen och omfattningen av tillsynen har varierat (jfr. figur 1). Tillsyn 2015 utgick från en behovsanpassad tillsynsmodell, vilket innebar att skolor med större risk för bristande måluppfyllelse hos eleverna fick en mer omfattande tillsyn (så kallad prioriterad tillsyn) medan fristående skolor med lägre risk fick en mindre omfattande tillsyn (så kallad bastillsyn). Riskbedömningen gjordes med hjälp av en risk- och väsentlighetsanalys som baseras på framför allt skolornas kunskapsresultat och resultat från Skolinspektionens enkäter till skolorna. Därutöver vägdes andra faktorer in såsom antal anmälningar i närtid, tidigare viten och låg lärarbehörighet. I praktiken innebar det att de av grund- och gymnasieskolorna (kommunala och fristående) med högst riskindex valdes ut för prioriterad tillsyn36 34Tillsynen omfattar inte fristående förskolor. Kommunala förskolor granskas på huvudmannanivå. I tillsynen av kommunala huvudmän granskas även kommunens tillsyn av fristående förskolor. Tillsynen omfattar enbart de fristående fritidshem som anordnas i anslutning till en fristående skolenhet. Fristående fritidshem som bedrivs som en egen verksamhet omfattas inte. Kommunala fritidshem granskas på huvudmannanivå, och i tillsynen av kommunala huvudmän granskas även kommunens tillsyn av dessa fristående fritidshem. Tillsynen sker på huvudmannanivå och innefattar hur kommunen tar sitt ansvar som hemkommun oavsett om verksamheten sker i egen regi eller på annat sätt. Vuxenutbildningen granskas även den på huvudmannanivå. 35Huvudmannatillsyn fokuserar framför allt på två bedömningsområden: Förutsättningar för utbildningen vid skolenheterna och Utveckling av utbildningen vid skolenheterna. 36Vid regelbunden prioriterad tillsyn på skolenhetsnivå är granskningen indelad i sex övergripande bedömningsområden: Undervisning och lärande, Extra anpassningar och särskilt stöd, Trygghet, studiero och åtgärder mot kränkande behandling, Bedömning och betygssättning, Förutsättningar för lärande och R I K S R E V I S I O N E N S K O L I N S P E K T I O N E N S U P P F Ö L J N I N G A V B R I S T E R I S K O L O R under den 3-årscykel som Tillsyn 2015 omfattade. Resterande skolor med offentlig huvudman omfattades av tillsyn på huvudmannanivå, medan resterande skolor med enskild huvudman fick bastillsyn.37 Samtliga grundsärskolor och gymnasiesärskolor fick en tillsyn som motsvarar den prioriterade tillsynen.38 Figur 1 Regelbunden tillsyn vid Skolinspektionen skolor som inte är skola, fritidshem, 6–7 bedömnings- 6–7 bedömnings- 2015–2018 () Andel som brister: Källa: Egen bearbetning, statistiken hämtad från Skolinspektionens hemsida (Statistik och tabeller) samt uppgifter hämtade via e-post från Skolinspektionen . I syfte att skapa förutsättningar för en tydlig process samt likvärdig tillsyn och bedömning har Skolinspektionen olika typer av vägledande riktlinjer, stöd och processbeskrivningar för regelbunden tillsyn. Ett verktyg som ska vara både stödjande och styrande och som tydliggör de olika stegen i tillsynen är Skolinspektionens processbeskrivning för regelbunden tillsyn.39 trygghet och Styrning och utveckling av verksamheten. Inom gymnasieskolan granskas även ett område som berör arbetsplatsförlagt lärande, grundläggande behörighet och introduktionsprogram. 37Vid bastillsyn granskas tre bedömningsområden: Undervisning och lärande, Trygghet, studiero och åtgärder mot kränkande behandling och Styrning och utveckling av verksamheten. 38Skolinspektionen (2018a). Årsredovisning 2017, s. 19. 39Ibid, s. 82–83. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.2.2 Processen för regelbunden tillsyn Upplägget för tillsynen utformas utifrån en bedömning av situationen på den aktuella skolan. Den prioriterade tillsynen är relativt omfattande och heltäckande. Inledningsvis skickar den granskade huvudmannen (som har ansvar för den tillsynade verksamheten) in skriftlig dokumentation och en redogörelse för verksamheten inom de granskade områdena. Utifrån den inkomna redovisningen lägger Skolinspektionen upp tillsynsbesöket som oftast innebär att två eller fler inspektörer besöker skolenheten i minst . Inom ramen för tillsynsbesöket gör Skolinspektionen bland annat lektionsobservationer och intervjuer med rektor, lärare och annan personal samt elever. Efter varje tillsyn får alla huvudmän tillsynsbeslut för de verksamheter som de ansvarar för. Vad gäller de skolor där Skolinspektionen har gjort bastillsyn eller prioriterad tillsyn ges ett särskilt tillsynsbeslut för den skolenheten. Om Skolinspektionen inte hittat några brister avslutas tillsynen genom tillsynsbeslutet. Om Skolinspektionen vid en tillsyn konstaterar mindre allvarliga brister kan myndigheten under vissa förutsättningar välja att i stället för ett föreläggande lämna en anmärkning eller helt avstå från att ingripa. Om verksamheten inte uppfyller de krav som följer av gällande föreskrifter ska Skolinspektionen förelägga en huvudman, med eller utan vite, att avhjälpa de identifierade bristerna.40 Efter att huvudmannen inkommit med en redovisning av hur bristerna åtgärdats följer Skolinspektionen upp detta. Uppföljningen görs antingen genom en så kallad skrivbordsuppföljning, eller med hjälp av återbesök vid skolenheten eller huvudmannen. En skrivbordsuppföljning baseras huvudsakligen på huvudmannens redovisning men ytterligare information – såväl skriftlig som muntlig – kan krävas in. 40Skolinspektionen har numera också möjlighet att för både kommunala och fristående skolor besluta om ett tillfälligt verksamhetsförbud vid mycket allvarliga och akuta brister. Enskilda huvudmän kan få sitt tillstånd att bedriva skola återkallat permanent av Skolinspektionen. En skola kan dömas till statliga åtgärder för rättelse, vilket motsvarar återkallelse av tillstånd att bedriva skolverksamhet för fristående skolor. Statliga åtgärder för rättelse användes . R I K S R E V I S I O N E N S K O L I N S P E K T I O N E N S U P P F Ö L J N I N G A V B R I S T E R I S K O L O R Figur 2 Process för uppföljning av tillsynsbeslut om föreläggande med eller utan vite Bedöma och kvalitetssäkra insamlad information –Färdigställa protokoll och kommunicera till huvudman –Bedöma och ta hand om synpunkterna Källa: Egen bearbetning. Den vanligaste åtgärden vid en konstaterad brist är ett föreläggande utan vite. Sedan en lagändring ska föreläggandet förenas med vite om de konstaterade bristerna ”allvarligt försvårar förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen”.41 Vid intervjuer med inspektörerna nämns ofta så kallade ska-viten och får-viten. Ska-viten gäller sådana brister som faller inom ramen för det i skollagen angivna att vite ska förenas med föreläggande om det gäller brister som allvarligt och försvårat för elever att nå målen. Får-viten är sådana ärenden som inte direkt anges i skollagen men där inspektionen bedömer att det bör föreläggas ett vite ändå. Enligt inspektörerna lär man sig med tiden att bedöma skillnaden mellan får- och ska-viten.42 2.2.3 Processen för uppföljning Syftet med uppföljningen är att kontrollera att huvudmannen har avhjälpt de brister som identifierats i tillsynen. Uppföljningen utgör därmed en central del i den regelbundna tillsynen och för Skolinspektionens övergripande mål att bidra till en god utbildning i en trygg miljö för alla barn och elever.43 4126 kap. 27 § skollagen (2010:800). 42Intervjuer vid Skolinspektionen –. 43Skolinspektionen (2015a). Riktlinje för uppföljning av beslut inom regelbunden tillsyn. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Skolinspektionen har en kortare promemoria specifikt för uppföljningsarbetet.44 Nedan följer en kort beskrivning av hur uppföljningen ska utföras enligt denna promemoria. Utgångspunkten för uppföljningen är de brister som påtalats i tillsynsbeslutet.45 I samband med att en huvudman får ett tillsynsbeslut med föreläggande anges alltid ett sista redovisningsdatum för när dokumentation från huvudmannen om hur bristerna åtgärdats ska ha kommit in. Enligt Skolinspektionens riktlinjer ska någon form av förstahandsinformation inhämtas i samband med uppföljningen. Denna information kan exempelvis inhämtas genom ett uppföljningsbesök med intervjuer med relevanta personal- och elevgrupper samt lektionsobservationer. Den kan också inhämtas genom enkäter eller telefonintervjuer med personer som innehar en nyckelposition hos huvudmannen eller skolenheten, personer som ansvarat eller medverkat i arbetet med åtgärderna, och andra personer som kan ha information om resultatet av åtgärderna.46 Syftet med detta är att verifiera huvudmannens skriftliga redovisning och vid behov komplettera den. I den promemoria som gäller för hela tillsynsmodellen framgår att ytterligare förstahandsinformation i vissa fall inte behöver inhämtas. Det gäller när ”huvudmannens skriftliga redovisning är tillräcklig för att bedöma om bristerna är avhjälpta och det inte råder tvivel om detta”.47 Om redovisningen däremot inte är fullständig och trovärdig bör mer omfattande inhämtning av förstahandsinformation ske. Det är också tydligt angivet att underlagen som ligger till grund för besluten inte får vara äldre än tre månader.48 Huvudregeln är att påtalade brister ska åtgärdas så skyndsamt som möjligt, vilket i normalfallet innebär redovisning . Tidsfristen kan dock vara både längre och kortare beroende på bristens art. Vid skrivbordsuppföljningar är det vanliga att den skriftliga redovisningen från huvudmannen används som huvudsaklig informationskälla, ibland kompletterad med telefonsamtal till huvudman eller rektor vid skolenheten. Det förekommer även att andra personer intervjuas över telefon. Enligt enkätsvaren har av inspektörerna oftast eller alltid kontakt (telefon eller e-post) med rektor inför uppföljning, har oftast eller alltid kontakt med 44Skolinspektionen (2015b). Regelbunden tillsyn – processens PM, version 1.4. 45Om det i samband med en uppföljning av ett tillsynsbeslut uppdagas ytterligare brister kan det föranleda nya förelägganden om rättelse. Uppföljningarna är dock som utgångspunkt enbart fokuserade på de brister som identifierats i tidigare beslut, och ett eventuellt besök läggs upp för att kunna se om just de bristerna är åtgärdade. 46Skolinspektionen (2015a). Riktlinje för uppföljning av beslut inom regelbunden tillsyn, s. 3–4. 47Skolinspektionen (2015b). Regelbunden tillsyn – processens PM. Version 1.4, s. 41. 48Skolinspektionen (2015a). Riktlinje för uppföljning av beslut inom regelbunden tillsyn, s. 3. R I K S R E V I S I O N E N S K O L I N S P E K T I O N E N S U P P F Ö L J N I N G A V B R I S T E R I S K O L O R huvudmannen och har oftast eller alltid kontakt med lärare vid skolan ifråga.49 Vid uppföljningsbesök ges möjlighet att använda intervjuer, observationer och dokumentstudier som komplement till den tidigare inskickade redovisningen. Uppföljningsbesöken görs av två eller fler inspektörer och pågår i en eller , allt beroende på den aktuella skolans situation och problematik. Ett uppföljningsbesök kan till och med vara mer omfattande än själva tillsynsbesöket, men det kan också vara betydligt enklare. är det enhetschefen som fattar beslut om ifall det ska vara besök eller inte i samband med uppföljningen, men ibland kan även föredragande inspektör fatta beslut om detta.50 När tillräckligt underlag för uppföljningsbeslut anses föreligga görs en bedömning av om bristerna är avhjälpta eller inte, och därefter av hur beslutet ska formuleras (avsluta ärendet, föreläggande eller föreläggande med vite). När en föredragande har kommit fram till ett förslag till uppföljningsbeslut finns olika hanteringsrutiner beroende på ärendets karaktär. Om samtliga brister bedöms vara avhjälpta räcker det med en avstämning mellan föredragande och beslutsfattare, och beslutsfattaren kvalitetssäkrar då beslutet i samband med föredragningen. Om det är ett ärende med kvarstående brister måste kvalitetssäkringen göras grundligare och sker då enligt olika modeller på avdelningarna. Här deltar oftast de juridiska kvalitetssäkrarna.51 Om bristerna anses vara åtgärdade när Skolinspektionen gör en uppföljning av tillsynsbeslutet avslutas tillsynsärendet (i det fall föreläggandet var förenat med vite ansöker Skolinspektionen inte om utdömande av vite). Detta innebär att huvudmannen bedöms ha vidtagit adekvata åtgärder samt följt upp och försäkrat sig om att åtgärderna har resulterat i att bristerna inte längre kvarstår.52 Om påtalade brister inte är avhjälpta kan Skolinspektionen ansöka om utdömande av vite hos förvaltningsdomstolen. Huvudmannen får då även ytterligare förelägganden, med eller utan vite, för att åtgärda bristen eller bristerna innan ett nytt sista redovisningsdatum. Om de icke-avhjälpta bristerna varit förenade med ett föreläggande utan vite fattas ett nytt beslut om föreläggande, med eller utan vite. I de fall enbart vissa brister är avhjälpta kan ansökan om utdömande av vite jämkas. 49Riksrevisionens enkät till inspektörer. 51Skolinspektionen (2015b). Regelbunden tillsyn – processens PM. Version 1.4, s. 46–47. 52Skolinspektionen (2015a). Riktlinje för uppföljning av beslut inom regelbunden tillsyn. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.3 Resurser för regelbunden tillsyn Skolinspektionen har ett huvudkontor i och fem regionala avdelningar i , , , och . Varje avdelning hade under Tillsyn 2015 två eller tre enheter som arbetade med regelbunden tillsyn. 2.3.1 Regelbunden tillsyn vid Skolinspektionens regionala avdelningar Varje avdelning har ett visst geografiskt område och ansvarar för tillsynen av de skolor som ligger i det. Utifrån denna geografiska indelning fördelas resurserna inom organisationen, det vill säga utifrån hur många och hur stora skolenheter det finns inom varje avdelnings upptagningsområde. När sedan risk- och väsentlighetsanalysen görs faller inte samma andel skolor ut inom varje område. Om en avdelning får en lägre andel skolor som faller ut i risk- och väsentlighetsanalysen får de i stället ta en större andel fristående skolor och kanske också fler kvalitetsgranskningar. På så vis ska varje avdelning ha ungefär samma arbetsbelastning per årsarbetskraft.53 Arbetsbelastningen påverkas emellertid också av dels personalsammansättningen (omsättning och sjukskrivningar), dels hur komplicerade de olika tillsynerna visar sig vara. Två tillsyner som på pappret ser ut att vara av liknande omfattning kan visa sig vara mycket olika. Den ena tillsynen kanske inte visar på några brister alls och behöver därför inte något uppföljningsarbete överhuvudtaget, medan den andra kräver flera omfattande uppföljningar. Uppföljningarna varierar i sin omfattning, och ibland kan hela uppföljningen (förarbete, besök och efterarbete) ta upp till 10 dagar.54 uppgick till exempel andelen uppföljningar med fler än ett uppföljningsbeslut till vid kontoret i medan samma andel endast var vid Linköpingskontoret.55 Sådana skillnader beaktas inte i resursfördelningen.56 Diagrammet nedan visar hur det genomsnittliga antalet timmar per uppföljning varierade mellan de regionala avdelningarna 2017. 53Skolinspektionen (2018f). Skolinspektionens verksamhetsplan 2018 samt samtal med företrädare för Skolinspektionen . 54Intervjuer vid Skolinspektionen –. 55Skolinspektionens resultatrapport för tertial 3, 2017. 56Intervjuer vid Skolinspektionen –. R I K S R E V I S I O N E N S K O L I N S P E K T I O N E N S U P P F Ö L J N I N G A V B R I S T E R I S K O L O R Diagram 1 Genomsnittlig arbetstid (antal timmar) per uppföljning vid Skolinspektionens regionala avdelningar Källa: Skolinspektionens resultatrapport för tertial 3, 2017. Inom budgeten för regelbunden tillsyn finns inga resurser avsatta explicit för uppföljningsarbetet (förutom på de regionala avdelningar där det funnits särskilda uppföljningsteam, där ett visst antal personer ska jobba med uppföljning under en bestämd del av sin arbetstid). För en prioriterad tillsyn exklusive uppföljning beräknas i snitt 142 timmar.57 Enligt Skolinspektionens interna indikatorer uppgick den genomsnittliga arbetstiden per prioriterad tillsyn (exklusive grund- och gymnasiesärskolor) under första tertialen 2018 till 229 timmar.58 Den genomsnittliga tiden för uppföljning var , vilket motsvarar av den arbetstid som inspektörerna i genomsnitt lägger på prioriterad tillsyn. –2018 var det genomsnittliga antalet timmar som inspektörerna lägger på uppföljningen relativt , men skillnaderna mellan de regionala avdelningarna ökade. 2.3.2 Drygt 3 300 uppföljningsbeslut –2018 –201859 fattade Skolinspektionen inom den regelbundna tillsynen cirka 6 200 tillsynsbeslut (drygt 3 200 beslut på huvudmannanivå60 och närmare 3 000 beslut på skolenhetsnivå). Totalt av de tillsynade objekten (såväl 57Resultatrapport för tertial 3, 2017 samt intervjuer vid Skolinspektionen – . 58Bastillsynens genomsnitt var , och huvudmannatillsynens var . uppgifter avser perioden –. 60Inkluderar även de 600 skolenhetsbeslut för enskilda huvudmän som inkluderar huvudmannabeslut. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N huvudmän som skolenheter) hade brister och fick förelägganden eller förelägganden med vite.61 fattades drygt 3 300 uppföljningsbeslut.62 Av uppföljningsbesluten framgår att de allra flesta huvudmän bedöms ha vidtagit sådana åtgärder att de kommit till rätta med de brister som konstaterades i tillsynen. Enligt Skolinspektionen hade av ärenden med brist åtgärdats vid första uppföljningstillfället –2017.63 –2018 var cirka 280 förelägganden inom regelbunden tillsyn förenade med vite. Två tredjedelar av vitesbesluten avsåg beslut på skolenhetsnivå. De högsta viten som förelades är () och (). Den genomsnittliga nivån i vitesbesluten är cirka 570 000 kronor.64 De beslutade vitesbeloppen uppgick till totalt (62,). gjorde Skolinspektionen 17 ansökningar om utdömande av vite, och 10 förelägganden som förenats med vite överklagades . Det är i första hand vid tillsyn av prioriterade skolenheter som förelägganden förenas med vite; av alla beslut efter tillsyn vid dessa skolenheter är vitesbeslut. Vid bastillsyn är det av alla beslut efter tillsyn som förenas med vite. De vanligaste skälen till vitesföreläggande har varit brister som rör bedömningsområdena Extra anpassningar och särskilt stöd och Trygghet och studiero samt åtgärder mot kränkande behandling.66 har Skolinspektionen en ny inspektionsmodell som skiljer sig en del från tidigare: dels finns en ny inspektionsform, regelbunden kvalitetsgranskning, dels har urvalsprinciperna för den regelbundna tillsynen förändrats. I stället för att de 20–av skolenheterna med högst riskindex väljs ut för prioriterad tillsyn, som var fallet i Tillsyn , valdes vid första tillfället 61Alla tillsyner där Skolinspektionen konstaterat brister resulterar inte i föreläggande eller föreläggande med vite. I vissa fall lämnar Skolinspektionen en anmärkning eller avstår från ingripande. Till exempel i den regelbundna tillsynen av grund- och gymnasieskolor har föreläggande använts i av fallen med konstaterade brister. I av fallen med brister har föreläggandet förenats med vite, i har anmärkning använts och i har avstående från ingripande använts. 62Under /19 görs de sista uppföljningarna. 63Skolinspektionen (2018a). Årsredovisning 2017, s. 5, 22 och 62. 64SOU 2017:35, Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. Slutbetänkanden års skolkommission. 65Skolinspektionen (2018d). Statistik över regelbunden tillsyn 2017. 66Skolinspektionen (2018a). Årsredovisning 2017, s. 15. R I K S R E V I S I O N E N S K O L I N S P E K T I O N E N S U P P F Ö L J N I N G A V B R I S T E R I S K O L O R av de 20–av skolorna med högst riskindex ut. Framöver kommer de med högst riskindex att få tillsyn. Regelbunden kvalitetsgranskning är en inspektion som görs på skolenhetsnivå och som ska lyfta fram positiva faktorer på skolorna i större utsträckning än vad som finns möjlighet till i den regelbundna tillsynen. Granskningen fokuserar på fyra områden inom skolan.67 Inom den regelbundna kvalitetsgranskningen finns inga möjligheter att förelägga huvudmännen, varken med eller utan vite. Om det uppdagas allvarliga brister på en skola kan granskningen styras om till en riktad tillsyn. Bastillsyn finns i den nya inspektionsmodellen, och det som tidigare kallades prioriterad tillsyn kallas nu regelbunden tillsyn. 1 görs urvalet på cirka hälften av sammanlagt omkring 7 000 skolenheter, och år 2 görs urvalet på den andra hälften av skolenheterna. År 3 görs urvalet återigen på den första hälften av totalen. 67De fyra områden som granskas är: Rektors ledarskap, Undervisning, Trygghet och studiero samt Bedömning och betygssättning. Skolinspektionen, hämtad , . 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3 Är uppföljningen ändamålsenlig? I detta kapitel redovisas iakttagelser från granskningen med utgångspunkt i revisionsfrågorna. Redovisningen bygger på intervjuer, observationer vid Skolinspektionens uppföljningsbesök, akt- och dokumentstudier, registeruppgifter från Skolinspektionen och enkäter. 3.1Kontrollerar uppföljningen att identifierade brister avhjälpts?