prop · H70340 · 2019-11-19 00:00:00 — Utredningens slutsats var dock att ett sådant stöd inte i någon märkbar omfattning skulle leda till att bostäder byggs som annars inte skulle byggas och bedömningen var därför att ett sådant stöd inte borde införas.10 Ovanstående faktorer har utgjort motiv till att granska om stödet varit ändamålsenligt utformat för att på ett effektivt sätt uppnå syftet om ett ökat bostadsbyggande. 1.2 Syfte och frågeställningar Syftet med granskningen har varit att bedöma om stödet till kommuner har varit ändamålsenligt utformat för att på ett effektivt sätt stimulera ett ökat bostadsbyggande. I granskningen besvaras följande revisionsfrågor: 1.Har stödet på ett effektivt sätt stimulerat till ett ökat bostadsbyggande? 2.Har regeringen säkerställt en ändamålsenlig planering av stödets införande och utformning? 3.Har regeringen säkerställt en ändamålsenlig uppföljning och rapportering av stödets användning och resultat? 7Se t.ex. , Många mål – få medel. utvärdering av statliga stöd till bostadsbyggandet –2004, 2005, s. 7–14. 8Riksrevisionen, Oklara effekter av investeringsstödet till byggande av särskilt boende för äldre, 2018, s. 6–8. 9Det har generellt funnits ett begränsat antal riktade statsbidrag till kommuner för samhällsplanering och bostadsförsörjning. Se Statskontoret, Statens styrning av kommunerna, 2016, s. 107. 10SOU 2015:109, s. 23. () påtalar i samband med faktagranskning av ett utkast till granskningsrapport () att den refererade utredningen endast berör detaljplaneläggning och strategisk planering, och därmed inte planering i den bredare bemärkelse som nämns i prop. 2015/16:1, som inkluderar exempelvis handläggning av bygglov. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D E T T I L L K O M M U N E R F Ö R Ö K A T B O S T A D S B Y G G A N D E Regeringen och har omfattats av granskningen. Granskningen fokuserar på hur stödet har påverkat kommunernas förutsättningar för att öka bostadsbyggandet, genom exempelvis insatser som planmyndighet eller vid handläggning av ärenden om bygglov. Anledningen är att stödet knyter an till sådana delar.11 Granskningen är vidare inriktad på kommunernas hantering och användning av stödet, och inte på eventuella effekter i form av faktiskt ökat bostadsbyggande. Sådana effekter är svåra att isolera från andra faktorer, och dessutom har stödet inte varit verksamt . De bostadspolitiska målen är en övergripande utgångspunkt för granskningen. I regeringsformen12 framgår att det allmänna särskilt ska trygga rätten till bostad. Vidare är det övergripande målet för samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet, som har fastställt, att ”ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveckling underlättas”.13 Delmålet för området bostadsmarknad är långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven.14 Nedan redogör för bedömningsgrunderna för granskningens revisionsfrågor. 1.3.1 Bedömningsgrunder för utformningen av stödet En övergripande utgångspunkt för bedömning av stödets utformning är budgetlagens krav på hög effektivitet. Den huvudsakliga bedömningsgrunden utgörs av de beslut som har fattats av riksdag och regering om införandet av stödet. 11Villkoren för stöd är att kommunen ska ha aktuella riktlinjer för bostadsförsörjning och en aktuell översiktsplan. Stödets storlek baserar sig dessutom bland annat hur många bostäder som beviljats startbesked i kommunen. 121 kap. 2 § regeringsformen (1974:152). 2011/12:1, s. 18, bet. 2011/12:CU1, rskr. 2011/12:89. 2008/09:1, s. 18, bet. 2008/09:CU1, rskr. 2008/09:116. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Budgetlagens krav på effektivitet och definition av ändamålsenlighet Enligt budgetlagen ska statliga verksamheter eftersträva hög effektivitet och iaktta en god hushållning.15 I förarbetena till lagen om statsbudgeten (som var föregångare till budgetlagen) anges att med hög effektivitet avses att den statliga verksamheten bedrivs så att de mål som har satt upp nås i så hög grad som möjligt inom ramen för tillgängliga resurser. Verksamheten kan då sägas vara ändamålsenligt utformad.16 Bakgrunden till och syftet med stödet Enligt förordningen är syftet med stödet att stimulera ett ökat bostadsbyggande i kommunerna. En del av stödet är särskilt avsedd för att öka bostadsbyggandet i kommuner som tar emot nyanlända.17 Genom att införa stödet var regeringens avsikt att premiera ett förändrat arbetssätt hos kommunerna, vilket framgår av regeringens överväganden i budgetpropositionen för 2016.18 Med anledning av migrationsöverenskommelsen valde regeringen vid utformningen av stödet att en del skulle riktas till kommuner som bygger bostäder och även tar emot nyanlända.19 Stödet ingick bland de insatser som skulle ge stärkta resurser för att hantera flyktingkrisen, se även avsnitt 2.2.20 Regeringen anger i budgetpropositionen att man såg ”ett behov av att stödja kommunerna i deras arbete med att ordna bosättning till nyanlända” och därför bland annat har ”beslutat om en kommunbonus till kommuner som bygger bostäder och tar emot nyanlända”.21 Mot bakgrund av ovanstående utgår från att stödet skulle vara framåtsyftande och stimulera till ett ökat bostadsbyggande, jämfört med en situation utan stöd. utgår även från att stödet beslutades mot bakgrund av att regeringen såg ett behov av att stödja kommunerna i deras arbete med att ordna bosättning till nyanlända. Vidare utgår från det faktum att stödet utgjorde en del av de insatser i migrationsöverenskommelsen som skulle ge stärkta resurser för att hantera flyktingkrisen. 15Se 1 kap. 3 § budgetlagen (2011:203). 1995/96:220, s. 20, bet. 1996/97:KU3, prot. 1996/97:25. 17Se 1 § förordningen (2016:364) om statsbidrag till kommuner för ökat bostadsbyggande. 2015/16:1, s. 50–51, bet. 2015/16:CU1, rskr. 2015/16:76. 19Insatser med anledning av flyktingkrisen, u.d. Överenskommelse mellan regeringen (Socialdemokraterna och ), , , liberalerna (numera Liberalerna) och , . 2016/17, s. 37, bet. 2016:17/CU:1, rskr. 2016/17:68–70. Regeringen anger detta i resultatredovisningens analysdel i propositionen. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D E T T I L L K O M M U N E R F Ö R Ö K A T B O S T A D S B Y G G A N D E För att bedömas som ändamålsenligt och effektivt borde stödet därför •utformas så att det kan användas av kommunerna på ett proaktivt sätt •ge incitament till kommunerna att vidta ytterligare åtgärder för bostadsbyggandet, och på så sätt även stödja kommunerna i deras arbete med att ordna bosättning till nyanlända. 1.3.2 Bedömningsgrunder för planering av nya statliga insatser För att ska kunna fatta välinformerade beslut om förslag till införandet av nya insatser är det viktigt att regeringen inkluderar välgrundade beslutsunderlag i propositionerna. Det framgår bland annat av granskningsbetänkande, som framhåller vikten av att propositioner bör innehålla genomarbetade konsekvensanalyser. Propositionernas förslag utgör underlag för beslut och även om det beredande utskottet kan komplettera underlaget kan något omfattande analys- och utredningsarbete oftast inte göras på grund av tidsbrist.22 Enligt underlättar en väl genomförd konsekvensanalys i beslutsunderlaget också en efterkommande uppföljning och utvärdering.23 Riktlinjer för utformningen av bland annat propositioner finns i Statsrådsberedningens propositionshandbok.24 Enligt handboken ska beslut om bland annat lagar föregås av en grundlig analys av de problem som förslagen är avsedda att lösa och av konsekvenserna för dem som berörs av förslagen.25 När regeringsärenden bereds ställer även regeringsformen krav på att regeringen ska inhämta de upplysningar och yttranden som behövs från berörda myndigheter och kommuner.26 utgår från att regeringen borde ha planerat stödet utifrån analyser av problem och behov av ett stöd. Sådana analyser borde belysa •identifierade hinder som står i vägen för ett ökat bostadsbyggande dels generellt, dels i kommuner som tar emot nyanlända •stödets möjligheter att avhjälpa hindren och dess samverkan med andra relaterade styrmedel •stödets förväntade resultat och konsekvenser. 1993/94:KU30, s. 52–53, prot. 1993/94:110. 24Ds 1997:1, s. 71. 26Se 7 kap. 2 § regeringsformen (1974:152). 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.3.3 Bedömningsgrunder för uppföljning och rapportering När det gäller uppföljning och rapportering ska regeringen enligt budgetlagen lämna en redovisning i budgetpropositionen av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de av beslutade målen.27 Enligt budgetbetänkandena förutsatte civilutskott att regeringen i kommande budgetpropositioner skulle återkomma till med en tydlig redovisning av hur anslagsmedlen till de nya bostadspolitiska stöden använts och vilket resultat som uppnåtts.28 Även i budgetbetänkandet 2018 förutsatte civilutskottet att regeringen i kommande budgetpropositioner när det gäller de bostadspolitiska satsningarna ”mer detaljerat redogör för hur de nya stöden utnyttjats, hur fördelningen av stöden ser ut i olika delar av landet och utfallet av stöden.”29 utgår i bedömningen av uppföljning och rapportering av stödet från följande. Regeringen bör ha säkerställt att •det finns förutsättningar för att följa upp hur stödet har använts och vad det har gett för resultat •det finns en plan för hur stödets användning och resultat ska rapporteras till riksdagen.30 1.4 Metod och genomförande Granskningen har genomförts med hjälp av flera metoder. Metoderna har valts för att komplettera varandra och ge underlag för att sammantaget svara mot syftet och revisionsfrågorna. Nedan beskrivs genomförandet översiktligt. En mer utförlig beskrivning återfinns i bilaga 2 som finns tillgänglig elektroniskt på webbplats. 2710 kap. 3 § budgetlagen (2011:203). 2015/16:1, bet. 2015/16:CU1, s. 13, rskr. 76–79, samt prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:CU1, s. 11, rskr. 68–70. 30Civilutskottet efterfrågar i budgetbetänkandena en tydlig redovisning från regeringen av hur de nya bostadspolitiska stöden använts och vilka resultat som uppnåtts. I budgetbetänkandet efterfrågar utskottet en redogörelse av hur stöden utnyttjats och utfallet av stöden. använder i den operationaliserade bedömningsgrunden och i rapporten begreppen använda istället för att utnyttja och resultat i stället för utfall i enlighet med formuleringarna i de förstnämnda budgetbetänkandena. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D E T T I L L K O M M U N E R F Ö R Ö K A T B O S T A D S B Y G G A N D E 1.4.1 Kommunstudier med besöksintervjuer En del av underlaget i granskningen består av kommunstudier med besöksintervjuer och genomgångar av skriftligt material i sex kommuner som har beviljats stöd. Syftet har varit att ge exempel på hur kommunerna hanterat och använt stödet och om stödet gett kommunerna incitament till att vidta ytterligare åtgärder för bostadsbyggande. Kommunstudierna belyser också förutsättningarna för att följa upp stödets användning och resultat i praktiken. Urvalet av kommuner gjordes strategiskt för att studera kommuner med förutsättningar som bedömdes tillräckligt goda för att stödet skulle kunna påverka kommunens verksamhet för bostadsbyggande.31 Urvalet gjordes också för att få en spridning av kommunerna avseende kommunstorlek, kommuntyp och geografisk placering.32 I kommunerna har främst samhällsplaneringschefer och ekonomichefer intervjuats, men även kommunchefer och kommunalråd. Sammanlagt har tio intervjuer genomförts, oftast som gruppintervjuer. I samband med intervjuerna har även tagit del av kommunernas årsredovisningar, översiktsplaner, riktlinjer för bostadsförsörjning och annan relevant information för att få en helhetsbild av kommunernas förutsättningar. Kommunernas ansökningar om stöd, inklusive förteckningar med datum och antal bostäder som kommunerna har beviljats startbesked för, har också studerats. 1.4.2 Analyser av statistik Granskningen bygger även på analyser av statistik från och (). För att få bättre kunskap om hur stödet har fördelats har mönster mellan kommuner som har respektive inte har ansökt om stöd studerats. I bedömningen av stödets ändamålsenlighet har även undersökts om det funnits några indikationer på att kommunerna har vidtagit ytterligare åtgärder för bostadsbyggande, som en följd av att de beviljats stöd. Detta har gjorts genom en regressionsanalys av hur stödet påverkar sannolikheten för att en kommun har aktuella riktlinjer för bostadsförsörjningen,33 vilket regeringen lyft fram som en viktig följd av stödet. 31Utgångspunkten var att stödet, så som det var utformat, skulle ha bättre förutsättningar för att ha effekt i kommuner med relativt god ekonomi och där bostadsbyggandet varit relativt högt. Med sådana förutsättningar kan det antas att kommunen kunnat effektivisera verksamheten med anledningen av stödet eller styra stödet till plan- och byggverksamheten. I kommuner med sämre ekonomi antogs att stödet i högre utsträckning skulle betraktas som ett allmänt resurstillskott, snarare än att styras till bostadsändamål. Se mer i elektronisk bilaga 2. 32Kommunerna var , , , , och . 33Motiven för att analysera specifikt riktlinjerna redogörs för i avsnitt 3.5.6. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Detta har kompletterats med genomgångar av statistik över hur arbetet med plan-, bygg- och bostadsfrågor skiljer sig åt mellan kommuner som har beviljats respektive inte beviljats stöd. har även genomfört en enkätundersökning ställd till de 49 kommuner som inte ansökt om stödet med frågor om anledningar till att de inte sökt. Syftet har varit att ta reda på om det funnits brister i stödets utformning. Svarsfrekvensen var (23 kommuner). En bortfallsanalys har genomförts som visar att de kommuner som svarat i något högre grad är pendlings- eller lågpendlingskommuner (), jämfört med kommuner som inte svarat (). Bland dem som besvarat enkäten är befolkningen och byggandet även i snitt något högre, jämfört med de kommuner som inte besvarat enkäten. Mot bakgrund av skillnaderna bör resultaten tolkas med viss försiktighet. 1.4.4 Intervjuer och dokumentstudier Företrädare för (Näringsdepartementet34) och samt företrädande för Kommuner och Landsting (SKL) har intervjuats. Genomgående har dokumentstudier av riksdagstryck, statliga utredningar, myndighetsrapporter och relevant forskningslitteratur genomförts. har även tagit del av underlag som rör ärendet på . 1.4.5 Genomförandet av granskningen Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av (projektledare) och . Sherzod Yarmukhamedov har bidragit med underlag till den slutliga rapporten. Två referenspersoner har varit knutna till projektet och gett synpunkter på såväl ett granskningsupplägg som ett utkast till granskningsrapport: •Bo Bengtsson, seniorprofessor i statsvetenskap vid vid •Hans Lind, professor i fastighetsekonomi och tidigare verksam vid . 34När beslutade om att inleda granskningen () utsågs en företrädare för (senare ) som kontaktperson för granskningen på . I rapporten hänvisas därför till intervjuer med företrädare för eller till beredning av ärendet. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D E T T I L L K O M M U N E R F Ö R Ö K A T B O S T A D S B Y G G A N D E Företrädare för (Finansdepartementet35) och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till granskningsrapport. I kapitel två ges en bakgrundsbeskrivning av stödets införande och utformning samt en översikt över användningen av statliga stöd till kommuner. I kapitel tre behandlas granskningens första revisionsfråga, om stödet på ett effektivt sätt har stimulerat ett ökat bostadsbyggande. I kapitel fyra besvaras den andra frågan, om regeringen säkerställt en ändamålsenlig planering av införandet och utformningen av stödet. I kapitel fem besvaras den tredje och sista frågan, om regeringen säkerställt en ändamålsenlig uppföljning och rapportering av stödet. 35Kontaktpersonen på samordnade synpunkter vid faktagranskningen. Inom ramen för detta lämnade även företrädare för synpunkter på vissa delar av utkastet. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2 Om stödet till kommuner Det här bakgrundskapitlet inleds med en överblick över de senaste årens utveckling av bostadsbyggandet i landet. Därefter redovisas regeringens bakgrund och motiv till införandet av stödet till kommuner för bostadsbyggande. Sedan följer en beskrivning av hur stödet varit utformat. Avslutningsvis ges en översikt av statens styrning genom statsbidrag på till kommuner inom andra områden. 2.1 Bostadsbyggandet över tid har bostadsbyggandet ökat kraftigt för att nå en topp 2017 då nära 63 000 bostäder påbörjades, se diagram 1. Byggkonjunkturen har sedan dämpats på flera håll i landet och prognos är att antalet påbörjade bostäder blir cirka 48 000 under 2019.36 Enligt är detta för lite för att täcka det behov som befolkningsökningen ger upphov till.37 Diagram 1 Påbörjade bostäder i nybyggda hus Källa: SCB. 36Prognosen är att 48 000 bostäder påbörjas i nybyggda hus och att ytterligare 3000 bostäder tillkommer netto genom ombyggnad, vilket ger sammanlagt 51 000 nya påbörjade bostäder. Se , indikatorer. Analys av utvecklingen på bygg- och bostadsmarknaden med byggprognos, , 2018. 37Boverket, indikatorer. Analys av utvecklingen på bygg- och bostadsmarknaden med byggprognos, , 2018, och , ”Indikatorer med byggprognos”, hämtad . R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D E T T I L L K O M M U N E R F Ö R Ö K A T B O S T A D S B Y G G A N D E Enligt bostadsmarknadsenkät bedömer 240 av 290 kommuner () att de har ett underskott på bostäder.38 Situationen uppges vara särskilt ansträngd för grupper som står längre ifrån bostadsmarknaden, såsom unga, äldre och nyanlända, och detta trots att det har byggts mer än tidigare.39 2.2 Tudelat motiv till ett stöd för bostadsbyggande Syftet med stödet var att bidra till ett ökat bostadsbyggande generellt i kommunerna.40 Med anledning av migrationsöverenskommelsen valde regeringen vid utformningen av stödet att också beakta behovet av bostäder till följd av ökningen av nyanlända.41 2.2.1 Kommuners möjlighet att påverka bostadsbyggandet har staten och kommunerna ett delat ansvar för bostadspolitiken där staten svarar för de rättsliga förutsättningarna och för att finansiella instrument finns tillgängliga för bostadsbyggandet. Kommunerna har ansvaret för planering och genomförande.42 Kommunerna ansvarar enligt lagen (2010:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar (bostadsförsörjningslagen) för planeringen av bostadsförsörjningen i kommunen. Planeringen ska göras genom riktlinjer för bostadsförsörjningen som ska antas av kommunfullmäktige under varje mandatperiod. Syftet är att skapa förutsättningar för invånarna att leva i goda bostäder och att främja arbetet med att förbereda och genomföra ändamålsenliga åtgärder för bostadsförsörjningen.43 Kommunen har flera verktyg till sitt förfogande i arbetet med att säkerställa bostadsförsörjningen och för att öka förutsättningarna för bostadsbyggandet.44 Ett av verktygen är ansvaret för att planlägga användningen av mark och vatten och besluta om bebyggelse, enligt (2010:900).45 Kommunernas 38Boverket, ””, hämtad . 2015/16:1, s. 50–51, bet. 2015/16:CU1, rskr. 2015/16:76–79. 41Insatser med anledning av flyktingkrisen, u.d. Överenskommelse mellan regeringen (Socialdemokraterna och ), , , liberalerna (numera Liberalerna) och , , samt intervju med företrädare för , . 2000/01:26, s. 11, bet. 2000/01:BoU2, prot. 2000/01:43. 43Se 1 § lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. 44Andra verktyg är strategisk markpolitik, ägardirektiv till kommunala bostadsbolag, bostadsförmedling och hyresgarantier. Se , ”Kommunernas bostadsförsörjning – en handbok”, hämtad . 45Se 1 kap. 2 § (2010:900). 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N planläggning ska främja bland annat bostadsbyggande och utveckling av bostadsbeståndet, ”med hänsyn till natur- och kulturvärden, miljö- och klimataspekter samt mellankommunala och regionala förhållanden”.46 Kommunen har ett samlat ansvar för översikts- och detaljplaneringen, vilken styr användningen av mark- och vattenområdena i kommunen. Det kommunala planmonopolet innebär att det i princip endast är kommunen som kan besluta om att anta eller ändra i en översiktsplan och en detaljplan.47 Statens intressen i översiktsplane- och detaljplaneprocessen bevakas av , som exempelvis deltar i samråd under processen.48 Den faktiska tillkomsten av bostäder, det vill säga ny- och ombyggnad och utveckling av bostadsbeståndet, står marknadens aktörer huvudsakligen för genom kommunala och privata bostadsföretag samt byggindustri. Att planlägga för bostadsbyggande är ofta en process som kan ta . I rutan nedan beskrivs huvuddragen i processen för planläggning och beslut om byggande i ett exempel där kommunen inleder ett detaljplaneärende på initiativ av en byggherre. Kommunen kan även på eget initiativ inleda detaljplaneläggning. Exempel på hur ett bostadsprojekt kan initieras och stegen i plan- och byggprocessen49 Ett bostadsprojekt kan initeras av en byggherre i ett område som inte är detaljplanelagt. Kommunen avgör om detaljplaneläggning ska göras. Om så är fallet görs ofta ett förberedande arbete. Beslut fattas därefter om att ett detaljplanearbete ska inledas. Detaljplanen tas sedan fram i samverkan mellan en kommun och en byggherre. Kommunen bär ansvaret. Flera utredningar görs. Förslaget till detaljplan är föremål för synpunkter vid två särskilda tillfällen: samråd och granskning. Därefter kan planen revideras och slutligen antas. När tiden för överklagande gått ut vinner planen laga kraft. Kommunen prövar bygglov för bostadsprojekt. Prövning görs mot detaljplanens bestämmelser, om sådan finns. projekteras av byggherren och stäms av i ett tekniskt samråd. När kommunen beviljar startbesked, och har passerat sedan lovbeslutet kungjorts, kan byggnationen påbörjas. 2.2.2 Stödet var avsett att premiera ett förändrat arbetssätt Enligt budgetpropositionen , där stödet föreslogs, bedömer regeringen att kommunerna ”inom ramen för befintlig lagstiftning kan bidra väsentligt mer än 462 kap. 3 § (2010:900). 47Se 1 kap. 2 § , liksom 3 kap. och 4 kap. (2010:900). 48Se 3 kap. 8 § och 5 kap. 11 § (2010:900). 49Se (2010:900) och exempel i SOU 2015:109, s. 77–90 samt s. 159–164. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D E T T I L L K O M M U N E R F Ö R Ö K A T B O S T A D S B Y G G A N D E till att öka bostadsbyggandet”.50 Regeringen anger också i sina överväganden att kommunerna just kan underlätta och påskynda bostadsbyggandet genom insatser som planmyndighet, vid handläggning av ärenden om bygglov och i sin roll som fastighetsägare. 51 Det står vidare att stödet är avsett att premiera ett förändrat arbetssätt i kommunerna, vilket regeringen dock bedömde skulle ta att genomföra. Ett regelverk för stödet var () ännu inte beslutat. 2.2.3 Kommuners ansvar att ta emot vissa nyanlända för bosättning slöts den så kallade migrationsöverenskommelsen som syftade till att förbättra mottagandet och etableringen av nyanlända.52 Överenskommelsen omfattade 21 insatser för att säkra asylsystemet, stärka nyanländas etablering och ge stärkta resurser för att hantera flyktingkrisen. En insats i överenskommelsen var att kommunerna skulle dela på ansvaret för mottagandet av nyanlända genom införandet av den så kallade bosättningslagen. Bosättningslagen innebär att samtliga kommuner är skyldiga att efter anvisning ta emot en nyanländ för bosättning i kommunen.53