prop · H70321 · 2019-10-08 00:00:00 — Ju lägre aktiekapitalet är, desto snabbare kan en situation uppkomma där halva det registrerade aktiekapitalet är förbrukat och den särskilda procedur som föreskrivs i likvidationsreglerna ska tillämpas, se avsnitt 4. Tvångslikvidationsreglerna för med sig administrativa kostnader för bolaget och kan medföra att styrelseledamöterna och aktieägarna görs personligen betalningsansvariga för bolagets skulder. Ett flertal remissinstanser anser mot denna bakgrund att reglerna om tvångslikvidation och personligt ansvar vid kapitalbrist bör ses över om en sänkning av kapitalkravet genomförs. Regeringen behandlar frågan nedan. Slutligen ska noteras att ett lågt ställt krav på aktiekapitalets storlek sannolikt minskar betydelsen av beloppsspärren i 17 kap. 3 § första stycket aktiebolagslagen vid värdeöverföringar. I stället kommer försiktighetsregeln i paragrafens andra stycke att spela en större roll när det handlar om att bestämma hur stora värdeöverföringar i form av t.ex. utdelning som bolaget får göra. Kravet på lägsta tillåtna aktiekapital i privata aktiebolag bör sänkas till Minimikravet på aktiekapital fyller flera funktioner, även efter den sänkning till som genomfördes . Kravets betydelse har dock minskat som kravet försvårar för den som vill starta ett aktiebolag. I syfte att göra aktiebolagsformen mer tillgänglig och därmed främja företagande, särskilt inom tjänstesektorn, finns det anledning att nu ytterligare sänka nivån för lägsta tillåtna aktiekapital för privata aktiebolag. Utvecklingen i övriga har gått långt i den riktningen och bör inte på den punkten väsentligt avvika från omvärlden. Kravet på aktiekapital bör bestämmas så att det så långt som möjligt underlättar för företagare att starta och driva aktiebolag. Ett aktiekapital om har knappast något större värde som borgenärsskydd, men kravet på ett visst lägsta aktiekapital kan motverka helt ogenomtänkta bolagsbildningar liksom i viss mån att aktiebolag används för icke skyddsvärda syften. Ett krav på ett visst lägsta aktiekapital bör därför behållas. bör dock sänkas till . Risken för att aktiebolag används vid ekonomisk brottslighet eller för andra icke skyddsvärda syften Förslaget innebär att spärren mot ogenomtänkt och oseriöst företagande blir något lägre. Enligt regeringens mening är det dock inte troligt att en sänkning av kapitalkravet till får annat än försumbara effekter när det gäller användningen av aktiebolag vid ekonomisk brottslighet eller för andra icke skyddsvärda syften, se avsnitt 7. Enligt Brå aktualiserar förslaget emellertid en större fråga om behovet av kompensatoriska åtgärder för att motverka de negativa följderna av allt lägre etableringströsklar för aktiebolag. Liknande synpunkter framförs av , och LO. Det förekommer att aktiebolag används vid ekonomisk brottslighet. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att motverka sådan brottslighet. Bland annat hade ett regeringsuppdrag att redovisa hur myndigheten arbetar med att förebygga ekonomisk brottslighet samt lämna förslag på möjliga åtgärder för att i ökad utsträckning förebygga penningtvätt, finansiering av terrorism eller annan ekonomisk brottslighet (se regleringsbrev ). Regeringen har också gett i uppdrag att utveckla metoder och arbetssätt för ökade kontroller vid registrering av företagsuppgifter för att försvåra möjligheterna att nyttja företag i syfte att begå brott (se regeringsbeslut den 22februari 2018, N2018/01305/SUN). Dessutom har regeringen föreslagit att anslag ska ökas , för att bl.a. säkerställa utredning och lagföring i resurskrävande ärenden, såsom bekämpning av systematiska välfärdsbrott (se prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 s. 73). Eventuella ytterligare åtgärder för att motverka att aktiebolag används vid ekonomisk brottslighet bör enligt regeringens mening övervägas i ett annat sammanhang än detta. Reglerna om tvångslikvidation på grund av kapitalbrist syftar till att sätta en gräns för hur långt en förlustbringande verksamhet får drivas innan aktieägarna antingen avvecklar verksamheten eller stärker bolagets ekonomiska ställning. Vid en låg nivå på aktiekapitalet är det särskilt viktigt att det finns verkningsfulla regler som förhindrar att aktieägarna på ett vårdslöst och för borgenärerna skadligt sätt fortsätter att driva verksamheten, eftersom aktieägarna då själva endast riskerar att förlora ett mindre belopp. I samband med sänkningen av kravet på aktiekapitalets minsta storlek från till anförde den dåvarande regeringen att en översyn av tvångslikvidationsreglerna var befogad och att regeringen avsåg att återkomma till frågan (prop. 2009/10:61 s. 13). Någon sådan översyn har ännu inte gjorts. Ett stort antal remissinstanser, både sådana som är positiva till den nu föreslagna sänkningen och sådana som motsätter sig förslaget, påtalar behovet av att en översyn av framför allt reglerna om tvångslikvidation och personligt ansvar vid kapitalbrist nu genomförs. Sänkningen av kapitalkravet innebär, för ett bolag som väljer att ha lägsta tillåtna aktiekapital, att marginalen till det att halva aktiekapitalet är förbrukat minskas med . Det betyder att reglerna om tvångs- 2019/20:21 likvidation kan aktualiseras ännu snabbare än , med de kostnader och besvär som det medför för bolaget. Även om problemet därmed accentueras ytterligare bör det beaktas att sådan kritisk kapitalbrist snabbt kan uppstå redan med det nu gällande kapitalkravet och att den föreslagna sänkningen inte innebär någon, i kronor räknat, alltför drastisk minskning av marginalen (jämfört med ). Det finns mot den bakgrunden inte skäl att avstå från eller att avvakta med den nu föreslagna sänkningen av kapitalkravet. Det finns dock anledning att i ett annat sammanhang överväga behovet av att se över det aktuella regelverket. Regeringens förslag: Det nya kravet på aktiekapital ska träda i kraft den Äldre krav på aktiekapitalets storlek ska gälla vid registrering av ett aktiebolag som har bildats före ikraftträdandet. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (Ds 2019:6 s. 21). Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker förslagen eller har ingen invändning mot dem. Skälen för regeringens förslag: Sänkningen av det lägsta tillåtna aktiekapitalet bör träda i kraft . Med hänsyn till den tid som de återstående leden i lagstiftningsprocessen kan väntas ta föreslår regeringen att lagändringen ska träda i kraft . En förutsättning för att ett aktiebolag ska få registreras är att bolagsbildningen har skett i enlighet med aktiebolagslagen och annan författning (2 kap. 23 § 5 aktiebolagslagen). Utgångspunkten är att nya regler tillämpas även på bolag som har registrerats eller bildats före ikraftträdandet. I avsaknad av en övergångsbestämmelse skulle ett bolag kunna bildas med i aktiekapital redan före , om det registreras tidigast . Bolagets borgenärer bör emellertid ha rätt att utgå från att bolaget tillförs åtminstone det aktiekapital som enligt lag utgör ett minimum när bolaget bildas. För att förebygga den osäkerhet som annars kan uppkomma bör det därför inte vara möjligt att registrera ett bolag där aktiekapitalet före ikraftträdandet har bestämts till ett lägre belopp än . Detta överensstämmer med det som gällde när kapitalkravet för privata aktiebolag sänktes 2010 (se prop. 2009/10:61 s. 14 f.). Regeringens bedömning: Förslaget leder till att fler aktiebolag bildas och kan bidra till ökat nyföretagande. Detta skapar förutsättningar för en ökad Förslaget kan antas bidra till en ökad andel kvinnor bland företagarna och bedöms få positiva effekter i ett jämställdhetsperspektiv. Förslaget får inte några större konsekvenser ur borgenärsskyddssynpunkt och inte heller för företagens kreditförsörjning. Det är inte troligt att förslaget får annat än försumbara effekter när det gäller användningen av aktiebolag vid ekonomisk brottslighet. Förslaget väntas leda till fler ärenden hos . Även tingsrätterna och de allmänna förvaltningsdomstolarna kan få ett fåtal fler ärenden. Eventuella kostnadsökningar kan förväntas vara så begränsade att de ryms inom ramen för befintliga anslag. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning (Ds 2019:6 s. 23 f.). Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna delar bedömningen eller har ingen invändning mot den. Ett antal remissinstanser, bl.a. , , , och Srf konsulterna, ifrågasätter dock om förslaget kommer att få några större positiva effekter i fråga om ökat företagande och ökad sysselsättning. Som framgår av avsnitt 5 lämnar flera remissinstanser, däribland , , och Brå, synpunkter i fråga om risken för att aktiebolag i ökad utsträckning kan komma att användas vid ekonomisk brottslighet eller för andra icke skyddsvärda syften. Skälen för regeringens bedömning Den föreslagna sänkningen av kravet på aktiekapital gäller för alla de ca 600 000 privata aktiebolag som finns i . Sänkningen gör aktiebolagsformen tillgänglig även för företag med ett kapitalbehov som är lägre än . Det innebär sannolikt att fler aktiebolag kommer att bildas. Erfarenheterna från den sänkning av aktiekapitalkravet som trädde i kraft tyder på att den åtgärden, tillsammans med andra förändringar i lagstiftningen som genomfördes , ledde till en ökning av antalet bolagsbildningar. –2009 bildades i genomsnitt knappt 8 000 aktiebolag (exklusive s.k. lagerbolag) . Därefter har antalet bolagsbildningar fortlöpande ökat från närmare 15 2010 till 30 2018. av bolagen bildas med lägsta tillåtna aktiekapital. För de aktiebolag som inte har behov av ett större aktiekapital än innebär sänkningen av kravet på aktiekapital att bolaget inte behöver binda mer kapital än nödvändigt. Sänkningen leder därmed till större frihet för företagarna att, i förekommande fall tillsammans med bolagets kreditgivare, utforma bolagets kapitalstruktur på det sätt som passar bäst i det enskilda fallet. Denna större flexibilitet kan särskilt gynna företag inom tjänstesektorn där behovet av ett stort eget kapital ofta är mindre än i andra sektorer. Fler än hälften av de svenska företagen är verksamma inom tjänstesektorn och det är också i den sektorn som flertalet nya företag bildas. Från borgenärsskyddssynpunkt bedöms förslaget inte få några större konsekvenser. Skillnaden mellan och i aktie- kapital bör i de allra flesta fall vara försumbar för borgenärerna, eftersom även ett aktiekapital på snabbt kan förbrukas. Det kan emellertid inte uteslutas att förslaget innebär nackdelar för borgenärer som inte avtalsvis kan kräva säkerhet. Sannolikt är det endast i ett fåtal fall som det uppkommer en kreditförlust i fråga om ett bolag med i aktiekapital som inte också hade uppkommit med det gällande kapitalkravet. framför också att en sänkning till endast bedöms ha en marginell betydelse för som oprioriterad borgenär. Det kan inte uteslutas att fler kreditgivare kommer att ställa krav på säkerhet för fordringar på bolag med i aktiekapital än för fordringar på bolag med i aktiekapital. Redan med det nu gällande kapitalkravet kräver dock många borgenärer säkerhet för sina fordringar och torde många borgenärer och kreditgivare beakta även en rad andra faktorer än storleken på aktiekapitalet. Det kan inte heller uteslutas att vissa kreditgivare kommer att kräva ökad information om bolag med lägre aktiekapital. För den stora andel av de nybildade bolagen som saknar extern finansiering (jfr SOU 2008:49 s. 45 f.) har detta dock mindre betydelse. De bolag som behöver extern finansiering har möjlighet att i samråd med kreditgivaren bestämma ett högre aktiekapital än . Sammantaget bedöms inte sänkningen av kravet på aktiekapital medföra några större nackdelar i dessa avseenden. Förslaget har ingen effekt på den administrativa börda som statliga regelverk lägger på företagen. Sänkningens betydelse för finansiella företag Om inte något annat är föreskrivet gäller aktiebolagslagen även för bankaktiebolag, kreditmarknadsbolag, försäkringsaktiebolag, fondbolag, värdepappersbolag samt vissa börser och clearingorganisationer. För dessa företag finns särskilda krav på ett visst lägsta kapital. Enligt t.ex. lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse ska aktiekapitalet i ett bankaktiebolag bestämmas med hänsyn till den planerade rörelsens omfattning och art (10 kap. 2 §). Med hänsyn till de kapitalkrav som gäller för finansiella företag kommer en sänkning av aktiekapitalkravet till att sakna praktisk betydelse för sådana företag. sysselsattes ungefär 70 000 personer i nystartade företag, både aktiebolag och andra företagsformer. Som några remissinstanser påpekar är det givetvis så att ett antal av de företag som sänkning av kapitalkravet drivs i form av aktiebolag skulle ha startat sin verksamhet även utan sänkningen, men i en annan företagsform. Även ett sådant företag kan växa och anställa. Tillgängliga uppgifter tyder emellertid på att aktiebolag har en högre överlevnadsgrad än andra företagsformer (se Uppföljning av nystartade företag – efter start, Tillväxtanalys rapport 2017:02, s. 9). Dessutom är aktiebolagsformen särskilt väl lämpad för företag som växer och vill utöka sin verksamhet och personalstyrka. Åtgärder som gynnar bildandet av aktiebolag bidrar alltså till att skapa förutsättningar för en långsiktigt hållbar ökning av sysselsättningen. Det kan antas att sänkningen av aktiekapital- Prop. 2019/20:21 kravet får en viss sådan effekt. Konsekvenser för staten och kommunerna Förslaget innebär sannolikt att fler aktiebolag kommer att bildas. Ökat företagande innebär att statens skatteintäkter ökar. Det är dock svårt att uppskatta hur stor denna ökning kan antas bli. För innebär fler nybildade aktiebolag en ökad ärendetillströmning. Det kan också antas att antalet ärenden om minskning av aktiekapitalet ökar. verksamhet är avgiftsfinansierad. Den ökade ärendetillströmningen kan hanteras inom befintliga ramar. Som Kammarrätten i påpekar kan vissa av beslut enligt aktiebolagslagen överklagas till allmän förvaltningsdomstol. En eventuell ökning av sådana ärenden kan hanteras inom ramen för befintliga anslag. Vissa ärenden om minskning av aktiekapital prövas i tvistiga fall av allmän domstol. Det bedöms handla om ett fåtal ärenden som kan komma att överlämnas från till en tingsrätt. Även dessa kan hanteras inom ramen för befintliga anslag. Några särskilda konsekvenser för den kommunala sektorn kan inte förutses. Sammantaget bedöms förslaget innebära begränsade konsekvenser för staten och kommunerna. Konsekvenser för kvinnor och män Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv (prop. 2008/09:1 utg.omr. 13 s. 40). Delmålet om ekonomisk jämställdhet handlar bl.a. om att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Jämställdhet bidrar till ekonomisk tillväxt genom att både kvinnors och mäns fulla potential tillvaratas och främjas (skr. 2016/17:10 s. 16). Entreprenörskap förknippas än främst med mäns företagande. Studier har visat att kvinnor i allmänhet har svårt att identifiera sig som företagare, både eftersom företagande i allmänhetens ögon förknippas med manliga egenskaper och eftersom kvinnor som är företagare i hög grad är aktiva i sektorer där företagande generellt inte ses som entreprenörskap utan snarare som en form av sysselsättning (se Främja kvinnors företagande –gjorde programmet någon nytta?, Tillväxtanalys rapport 2018:05, s. 12). Andelen av de svenska företagarna som är kvinnor har ökat något de , men förändringen är liten. låg andelen på strax , 2016 låg den på strax (se ovan nämnda rapport s. 14). Den långsamma förändringstakten kan vara ett tecken på att attityderna i samhället på detta område är trögrörliga. Under de senaste ca 10 åren har ett flertal reformer genomförts som särskilt torde främja kvinnors företagande, t.ex. införandet av lagen (2008:962) om valfrihetssystem, reformen med avdrag för hushållsnära tjänster (s.k. rutavdrag) och förstärkningen av trygghetssystemet för företagare (prop. 2009/10:120 och 2017/18:168). Trots detta är alltså effekten på andelen företagare som är kvinnor liten. 2019/20:21 Den föreslagna sänkningen av kravet på aktiekapital underlättar för både kvinnor och män som vill starta ett aktiebolag. Det förhållandet att förslaget särskilt kan främja företagare inom tjänstesektorn vars verksamhet har ett lågt kapitalbehov, bedöms ha positiva effekter i ett jämställdhetsperspektiv. Kvinnliga företagare är nämligen överrepresenterade i tjänstesektorn medan manliga företagare är överrepresenterade i de flesta andra sektorer. Kvinnor utgör majoriteten av egenföretagarna inom personliga och kulturella tjänster samt vård och omsorg (se Främja kvinnors företagande – en statistiksammanställning, Tillväxtanalys rapport 2018:06, s. 8 f.). Förslaget kan mot denna bakgrund antas bidra till den långsiktiga trenden med en ökad andel kvinnor bland företagarna. Förslaget innebär att det hinder mot oseriöst företagande som kravet på aktiekapital kan sägas utgöra blir något lägre. Det är omöjligt att med någon säkerhet förutse om aktiebolagsformen i ökad utsträckning kommer att användas vid ekonomisk brottslighet eller för andra icke skyddsvärda syften. Det är dock inte troligt att en sänkning av kravet på aktiekapital från till får annat än försumbara effekter i detta avseende. I kronor räknat är sänkningen nämligen inte så stor att den har någon nämnvärd betydelse i dessa avseenden. För någon som överväger att starta ett aktiebolag i ett rent oseriöst syfte utan avsikt att driva någon långsiktigt hållbar verksamhet, torde skillnaden mellan och inte vara avgörande. vid anför kan det ifrågasättas om en sådan aktör ens med det hittillsvarande kapitalkravet skulle avskräckas av att behöva betala in ett aktiekapital som sedan i praktiken kan tas ut ur verksamheten. Som framgår av avsnitt 5 har regeringen vidtagit ett flertal åtgärder för att motverka att aktiebolag används vid ekonomisk brottslighet. I det avsnittet gör regeringen bedömningen att eventuella ytterligare åtgärder för att motverka att aktiebolag används som verktyg för att begå brott lämpligen bör övervägas i ett annat sammanhang än detta. Förslaget kräver inte någon särskild informationsinsats vid sidan av den sedvanliga information som och andra berörda myndigheter lämnar bl.a. på sina webbplatser. Förslaget är förenligt med åtaganden gentemot Europeiska unionen. Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen 5 § Om aktiekapitalet är bestämt i kronor, ska det uppgå till minst 25 000 Om aktiekapitalet är bestämt i euro och har varit bestämt i euro sedan bolaget bildades, ska det uppgå till minst det belopp i euro som enligt den av då fastställda växelkursen motsvarade 25 000 Prop. Har aktiekapitalet tidigare varit bestämt i kronor, ska det uppgå till minst det belopp i euro som vid bytet av redovisningsvaluta motsvarade . I fråga om publika aktiebolag gäller 14 § i stället för första och andra styckena. I paragrafen finns det bestämmelser om lägsta tillåtna aktiekapital i privata aktiebolag. Kravet på aktiekapital sänks från till . Övervägandena finns i avsnitt 5. Bestämmelsen hindrar inte att ett privat aktiebolag bildas med ett högre aktiekapital än . För bolag med ett högre aktiekapital finns möjlighet att minska aktiekapitalet till lägst . Om bolaget gör det måste reglerna om minskning av aktiekapitalet iakttas. Dessa bestämmelser finns i 20 kap. och innebär bl.a. att i vissa fall måste ge sitt tillstånd. Ett beslut om minskning av aktiekapitalet får inte fattas förrän bolaget har registrerats (20 kap. 4 § andra stycket). För publika aktiebolag gäller fortfarande att aktiekapitalet ska uppgå till (14 §). 1.Denna lag träder i kraft . 2.Vid registrering av ett aktiebolag som har bildats före ikraftträdandet gäller 1 kap. 5 § i den äldre lydelsen. Lagändringen träder i kraft (punkt 1). Övervägandena finns i avsnitt 6. Ett bolags aktiekapital bestäms när bolaget bildas. Bolaget anses bildat när stiftelseurkunden har undertecknats av samtliga stiftare (2 kap. 4 §). Ett privat aktiebolag som bildas för ikraftträdandet eller senare ska ha ett aktiekapital som uppgår till . Punkt 2 innebär att prövning av om bolagets aktiekapital stämmer överens med lagens krav ska göras enligt de bestämmelser som gällde när bolaget bildades. Ett bolag som har bildats före ikraftträdandet måste alltså ha ett aktiekapital som uppgår till , även om bolaget registreras först efter ikraftträdandet. Efter att bolaget registrerats är reglerna om minskning av aktiekapitalet tillämpliga (se 20 kap.). 2019/20:21 Bilaga 1 Sammanfattning av departementspromemorian Lägre kapitalkrav för privata aktiebolag (Ds 2019:6) För att balansera avsaknaden av personligt betalningsansvar för aktieägare finns det i aktiebolagslagen (2005:551) regler som garanterar att ett aktiebolag alltid har tillgångar som minst svarar mot bolagets förpliktelser. Kravet på att det ska finnas ett aktiekapital är en grundläggande del av detta s.k. kapitalskydd. Aktiekapitalet för ett privat aktiebolag måste enligt den nuvarande regleringen alltid uppgå till . Detta krav är avsett att utgöra ett skydd för bolagets borgenärer. Det fungerar också som ett hinder för oseriöst och ogenomtänkt företagande och bidrar även till att försvåra ekonomisk brottslighet. Minimikravet på aktiekapital kan emellertid också utgöra ett hinder för den som vill bedriva näringsverksamhet i aktiebolagsform. Erfarenheterna från den sänkning av kapitalkravet som genomfördes visar att ett lägre ställt krav på aktiekapital för privata aktiebolag gör aktiebolagsformen tillgänglig för fler som vill starta företag. Detta har särskild betydelse för tjänste- och kunskapsföretag som inte har behov av kapitalkrävande tillgångar. För sådana företag kan kravet på i aktiekapital framstå som onödigt betungande. Kravet på lägsta tillåtna aktiekapital saknar koppling till det enskilda bolagets kapitalbehov eller riskerna med verksamheten. Allmänt sett är aktieägarna tillsammans med personerna i bolagets ledning bäst skickade att avgöra hur verksamheten i det enskilda bolaget ska bedrivas för att uppnå god lönsamhet och tillväxt. De bör därför ges ett stort handlingsutrymme i detta avseende. Ambitionen bör vara att kravet på aktiekapital inte är högre än nödvändigt. Mot detta måste ställas andra intressen som kan tala mot en sänkning, däribland borgenärsskyddet. En marginal på kan emellertid snabbt försvinna, t.ex. vid förändringar i bolagets omsättning och kostnader. Ett lagstadgat krav på ett belopp i den storleksordningen utgör i praktiken ett klent skydd för de allra flesta borgenärer. Aktiekapitalets funktion som spärr mot ogenomtänkt och oseriöst företagande är troligen av större betydelse. Att det krävs ett kapitaltillskott av den som vill starta ett aktiebolag i någon mån för att företagaren har en genomtänkt och hållbar affärsidé. Ett kapitalkrav är också ett visst hinder mot att aktiebolagsformen utnyttjas för oseriösa syften eller för att nå skattemässiga fördelar. Utvecklingen i våra nordiska grannländer och övriga har gått långt i riktning mot lägre kapitalkrav. bör inte avvika väsentligt från omvärlden på den punkten. Därför föreslås i promemorian att det lägsta tillåtna aktiekapitalet i privata aktiebolag nu sänks till . Lagförslaget föreslås träda i kraft . Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 5 § aktiebolagslagen (2005:551) ska ha följande lydelse. 2019/20:21 Bilaga 2 Om aktiekapitalet är bestämt i Om aktiekapitalet är bestämt i kronor, ska det uppgå till minst kronor, ska det uppgå till minst Om aktiekapitalet är bestämt i Om aktiekapitalet är bestämt i euro och har varit bestämt i euro euro och har varit bestämt i euro sedan bolaget bildades, ska det uppgå sedan bolaget bildades, ska det uppgå till minst det belopp i euro som enligt till minst det belopp i euro som enligt varit bestämt i kronor, ska det igare varit bestämt i kronor, ska det