prop · H603137 · 2019-05-29 00:00:00 — Regeringens proposition 2018/19:137 Genomförande av EU:s direktiv om arbete Regeringen överlämnar denna proposition till . I denna proposition lämnas förslag på de lagändringar som krävs för att i svensk rätt genomföra direktiv (EU) 2017/159 av om genomförande av avtalet om genomförande av konvention om arbete ombord på fiskefartyg som ingicks mellan Organisationen för lantbrukskooperativ i Europeiska unionen (Cogeca), Europeiska transportarbetarfederationen (ETF) och Sammanslutningen för de nationella fiskeriföretagsorganisationerna inom Europeiska unionen (Europêche). I fartygssäkerhetslagen (2003:364) införs krav på ett nytt certifikat för vissa fiskefartyg som kallas sjöarbetscertifikat för fiskefartyg. I samma lag föreslås även att en befintlig bestämmelse om ombordanställdas bostads- och fritidsmiljö görs tillämplig även på andra än ombordanställda i vissa fall. Det föreslås vidare en regel om att kost och vatten ska tillhandahållas ombordanställda utan kostnad. Det föreslås också en följdändring i arbetsmiljölagen (1977:1160). Förslagen innebär att förvaltningsuppgifter som innefattar myndighetsutövning får överlämnas till ett utländskt organ. beslut bör därför fattas i den ordning som föreskrivs i 10 kap. 6 § andra stycket regeringsformen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) ........................................................................ 2.2Förslag till lag om ändring i fartygssäkerhetslagen (2003:364) .......................................................................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Minimikrav för arbete på fiskefartyg .............................................. Arbets- och vilotider för fiskare i svensk rätt ................... 7.2Arbets- och vilotid för fiskare som inte är Hälsa och säkerhet i arbetet ............................................................ Gällande reglering i svensk rätt........................................ Tillsyn och sanktioner..................................................................... Krav på tillsyn .................................................................. Sjöarbetscertifikat för fiskefartyg..................................... 9.3Erkända organisationer och ordning för Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Konsekvenser för myndigheter......................................... Konsekvenser för fiskerinäringen..................................... 12.1Förslaget till lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) ...................................................................... 12.2Förslaget till lag om ändring i fartygssäkerhetslagen (2003:364) ........................................................................ Utredningens sammanfattning (SOU 2011:84) ................ Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... 2018/19:137 1 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160). 2.Riksdagens antar regeringens förslag till lag om ändring i fartygssäkerhetslagen (2003:364). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 8 § arbetsmiljölagen (1977:1160)1 ska ha följande lydelse. utsträckning som föranledes av arbetets art och arbetstagarnas behov skall finnas utrymmen och anordningar för personlig hygien, förtäring och vila samt första hjälp vid olycksfall eller sjukdom. Fordon för personaltransport skall vara lämpat för ändamålet. Om utrymmen, anordningar, åtgärder för hjälp och vård vid olycksfall eller sjukdom samt kost och vatten för ombordanställda på fartyg finns ytterligare bestämmelser i fartygssäkerhetslagen (2003:364). I den utsträckning som föranleds av arbetets art och arbetstagarnas behov ska det finnas utrymmen och anordningar för personlig hygien, förtäring och vila samt första hjälp vid olycksfall eller sjukdom. Fordon för personaltransport ska vara lämpade för ändamålet. Om utrymmen, anordningar, åtgärder för hjälp och vård vid olycksfall eller sjukdom samt kost och vatten ombord på fartyg finns det ytterligare bestämmelser i fartygssäkerhetslagen (2003:364). Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1991:677. Senaste lydelse 2003:365. 2018/19:137 2.2 Förslag till lag om ändring i fartygssäkerhetslagen (2003:364) Härigenom föreskrivs i fråga om fartygssäkerhetslagen (2003:364) dels att 1 kap. 4 § och 4 kap. 3, 5 och 7 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 3 kap. 9 c §, och närmast före 3 kap. 9 c § en ny rubrik av följande lydelse. I denna lag avses med 1.fartcertifikat: ett bevis om att ett fartyg vid tillsyn har befunnits sjövärdigt, 2.passagerarfartygscertifikat: ett bevis om att ett fartyg vid tillsyn har befunnits lämpligt att transportera passagerare och om det högsta antal passagerare som fartyget får medföra, 3.fribordscertifikat: ett bevis om att ett fartygs fribord har fastställts efter tillsyn och att fribordsmärken har satts fast på fartygets sidor på ett riktigt och varaktigt sätt, 4.certifikat om godkänd säkerhetsorganisation: ett bevis om att fartygets säkerhetsorganisation vid tillsyn har visat sig överensstämma med rederiets godkända säkerhetsorganisation, 5.dokument om godkänd säkerhetsorganisation: ett bevis om att rederiets säkerhetsorganisation har godkänts vid en rederikontroll enligt 5 kap. 16 §, 6.sjöarbetscertifikat: ett bevis om att fartyget för certifikatets utfärdande har uppfyllt de krav på arbets- och levnadsförhållanden som följer av denna lag, sjömanslagen (1973:282), mönstringslagen (1983:929), lagen (1998:958) om vilotid för sjömän och av föreskrifter som har meddelats med stöd av dessa lagar, 7. försäkran om överensstämmel- 7. försäkran om överensstämmel- se med sjöarbetskonventionen: ett se med sjöarbetskonventionen: ett dokument som visar vilka förhåll- dokument som visar vilka förhåll- anden på ett fartyg som enligt 2006 anden på ett fartyg som enligt 2006 års sjöarbetskonvention ska bli års sjöarbetskonvention ska bli föremål för tillsyn, vilka före- föremål för tillsyn, vilka före- skrifter som tillämpas och en för- skrifter som tillämpas och en för- av redaren om vad denne av redaren om vad denne gjort för att uppfylla föreskrivna gjort för att uppfylla föreskrivna 8. certifikat om utbildning av 8. certifikat om utbildning av sjö- sjöpersonal: ett bevis om att en personal: ett bevis om att en person person har uppfyllt föreskrivna har uppfyllt föreskrivna krav för krav för viss funktion eller viss viss funktion eller viss befattning befattning ombord på fartyg. ombord på fartyg, och 3 Senaste lydelse 2013:127. 9.sjöarbetscertifikat för fiske- Prop. 2018/19:137 fartyg: ett bevis om att fartyget vid tidpunkten för certifikatets utfärdande har uppfyllt de krav på arbets- och levnadsförhållanden som följer av denna lag, sjömanslagen (1973:282), mönstringslagen (1983:929), lagen (1998:958) om vilotid för sjömän och föreskrifter som har meddelats med stöd av dessa lagar. Ett fiskefartyg ska ha ett sjöarbetscertifikat för fiskefartyg om det stannar till sjöss i och 1.har en längd om eller mer, eller 2.normalt framförs på ett avstånd från som överstiger . Ett fartyg skall i förekommande Ett fartyg ska i förekommande fall erbjuda ombordanställda en Där ska finnas tillräck- tillräckligt många sovrum, dagrum, måltidsrum, kök eller motsvarande måltidsrum, kök eller motsvarande utrymmen för matlagning, ut- för personlig hygien, sjukrum och andra särskilt inrättade sjukrum och andra särskilt inrättade utrymmen för de ombordanställdas utrymmen för de ombordanställdas skall vara tillräckligt stora samt ska vara tillräckligt stora samt inredda och utrustade på lämpligt inredda och utrustade på lämpligt Ett fiskefartyg ska i före- kommande fall erbjuda även andra som arbetar ombord på ett fartyg, där det finns ombord- bostads- och fritidsmiljö. Den kost som de ombordanställda får ska vara tillräcklig och av fullgod kvalitet. Kosten ska vara anpassad till de ombordanställdas olika kulturella och religiösa bakgrunder. Vatten för de ombordanställdas behov ska finnas lätt tillgängligt ombord i tillräcklig mängd och av fullgod kvalitet. Kost och vatten ska utan kostnad tillhandahållas ombordanställda på fiskefartyg. Bestämmelser om livsmedel och om utrymmen för verksamhet med livsmedel finns i livsmedelslagen (2006:804) och de EG-förordningar som kompletteras av den lagen. Befälhavaren skall se till att Befälhavaren ska se till att minderåriga som anlitas till eller minderåriga som anlitas till eller utför fartygsarbete i yrkesmässig utför fartygsarbete i yrkesmässig verksamhet har fyllt och verksamhet har fyllt och har fullgjort sin skolplikt. har fullgjort sin skolplikt. Trots första stycket får en Trots första stycket får en minderårig som har fyllt tretton år minderårig som har fyllt tretton år anlitas till eller utföra lättare anlitas till eller utföra lättare om arbetet inte är av sådant slag att om arbetet inte är av sådant slag att det kan inverka skadligt på den det kan inverka skadligt på den minderåriges hälsa, utveckling eller minderåriges hälsa, utveckling eller En minderårig, som arbetar ombord på ett fiskefartyg där det finns någon som är ombordanställd, får dock anlitas till eller utföra sådant arbete endast om den minderårige fyllt och arbetet utförs under Första och andra styckena gäller inte minderåriga som är arbetstagare. Bestämmelser om minimiålder för fartygsarbete som utförs av arbetstagare finns i sjömanslagen (1973:282). Denna lag träder i kraft . 4Senaste lydelse 2012:96. 3 Ärendet och dess beredning Denna proposition behandlar genomförandet av rådets direktiv (EU) 2017/159 av om genomförande av avtalet om genomförande av konvention om arbete ombord på fiskefartyg från 2007 som ingicks mellan Organisationen för lantbruksko- operativ i Europeiska unionen (Cogeca), Europeiska transportarbetar- federationen (ETF) och Sammanslutningen för de nationella fiskeriföre- tagsorganisationerna inom Europeiska unionen (Europêche), fortsätt- ningsvis förkortat WFC-direktivet. Direktivet finns som bilaga 1 till denna WFC-direktivet har sin bakgrund i att Internationella arbetsorganisa- tionen () antog konvention (nr 188) om arbete ombord på fiskefartyg, fortsättningsvis förkortad . Konventionen och den tillhörande rekommendationen (nr 199) om arbete ombord på fiskefartyg antogs konsultationer med beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda konsekvenserna för fiskare och fiskerinäringen av att ratificerar konventionen. att lämna förslag till de författningsändringar som är nödvändiga för att undanröja eventuella hinder för ratificering. Utredningen överlämnade sitt betänkande konvention om arbete ombord på fiskefartyg (SOU 2011:84) , fortsättningsvis En sammanfattning av utredningen finns i bilaga 2. Utredningens lagförslag finns i bilaga 3. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. ställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Infrastrukturdepartementet (I2019/00836/TM). inhämtades från Havs- och vattenmyndigheten vissa kompletterande fakta om bl.a. förekomsten av egenföretagande respektive anställda fiskare. Europeiska kommissionen samrådde med arbetsmarknadens parter om huruvida tillämpningen i unionen av bestämmelserna i tionen skulle främjas. slöt Organisationen för lant- brukskooperativ i EU (Cogeca), Europeiska transportarbetarfederationen (ETF) och Sammanslutningen för de nationella fiskeriföretagsorganisa- tionerna inom Europeiska unionen (Europêche) ett avtal om genomför- andet av konventionen, som ett första steg mot en kodifiering av unionens sociala regelverk inom havsfisket och ett bidrag till att skapa lika villkor för havsfisket i unionen. att kommissionen skulle genomföra deras avtal genom ett beslut av rådet i enlighet med artikel 155.2 i EUF-fördraget. För de syften som anges i artikel 288 i EUF-fördraget ansågs ett direktiv som det lämpligaste instru- mentet för att genomföra avtalet. Sedermera antogs WFC-direktivet. Någon ratifikation av för svensk del har inte skett. I denna proposition behandlas de lagförslag som bedöms vara nödvändiga för att genomföra WFC-direktivet. delar som saknar motsvarighet i WFC-direktivet, se avsnitt 8.3.1–8.3.4 i 2018/19:137 utredningen, och som därför inte är aktuella vid genomförandet av WFC- direktivet. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Lagrådet lämnade förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. En och ett EU-direktiv Denna proposition innehåller lagförslag som syftar till att genomföra det i avsnitt 3 omnämnda WFC-direktivet. Direktivet innehåller sju artiklar och en bilaga. Bilagan utgörs av det avtal som nämns i WFC-direktivets titel och innehåller de krav i sak som ska genomföras. Avtalet innehåller i sin tur 38 artiklar och två bilagor, en bilaga om fiskares arbetsavtal och en bilaga om bostäder m.m. på fiskefartyg. Artiklarna i WFC-direktivets bilaga motsvarar i stora stycken artiklarna i . Många av artiklarna är likalydande. Andra artiklar är formulerade på olika sätt i konventionen och direktivet men innehåller likadana krav i sak. har artiklarna till synes olika innehåll. Detta gäller främst de artiklar som rör hälsoskydd och sjukvård, se artiklarna 26–32 i direktivet. Skillnaderna beror dock i första hand på att det finns harmoniserande EU-rättsakter på sakområdet som alltså redan är genomförda i svensk rätt. Det finns också delar av WFC- konventionen som saknar motsvarighet i direktivet. Detta gäller framför allt de artiklar i som rör vissa frågor om social trygghet, se artiklarna 34–39. Det kan också noteras att den till hörande rekommendationen (nr 199) om arbete ombord på fiskefartyg inte utgör en del av direktivet. Den är visserligen omnämnd i skäl 3 i WFC-direktivets bilaga men inte på ett sådant sätt att den görs till en del av artiklarnas innehåll. WFC-direktivet innehåller som nämnts sju artiklar och en bilaga. 1 innehåller en yttre ram och beskrivning av vad direktivet handlar om. Artikel 2 innehåller vissa avgränsningar av hur genomförandet får eller inte får ske, t.ex. får en medlemsstat behålla eller införa bestämmelser som är förmånligare för arbetare i havsfiskesektorn och genomförandet får inte användas för att motivera en sänkning av den allmänna skyddsnivån för arbetstagare som omfattas av direktivet. Ingen av dessa artiklar bedöms behöva komma till uttryck i svensk författning. Detsamma gäller artiklarna 5–7. Artikel 3 innehåller dock krav på att medlemsstaterna ska fastställa vilka sanktioner som ska vara tillämpliga vid överträdelser. Den artikeln behandlas i avsnitt 9. Artikel 4 anger tidpunkten för när direktivets krav ska sättas i kraft och vissa formalia i samband med detta. kommer att genomföras genom att nödvändiga författningsåtgärder sätts i kraft vid den krävda tidpunkten med beaktande av dessa formalia. Antalet personer i med fiskelicens för fiske i havet var 1 173 stycken . Därutöver uppskattas antalet anställda fiskare som inte har licens vara ungefär 400 stycken. fanns det 1 225 fartyg i den svenska havsfiskeflottan jämfört med 1 273 . Av de 1 225 fartygen i havsfiskeflottan uppfyller 910 kraven för att räknas som aktiva. Endast 30 fartyg har en längd om eller mer och det största fartyget är . har kust mot , och . Svenskt fiske bedrivs i dessa områden och i sjöar. För yrkesmässigt fiske i de fem , , , och krävs en personlig fiskelicens. har 165 personer en sådan licens. Fiske i de övriga sjöarna bedrivs med stöd av enskild fiskerätt. För sådant fiske finns inget krav på licens. Vissa fiskare i dessa sjöar har ändå valt att ansöka om fiskelicens. I ägs fiskefartygen och fiskeföretagen av de enskilda yrkesfiskarna. Företagen kan bedrivas i olika juridiska former, t.ex. aktiebolag, handelsbolag, enskilda firmor och partrederier. Av hävd hänförs inkomst av fiske i normalfallet till inkomst av näringsverksamhet. Både yrkesfiskare som äger fartyg och fiskare som arbetar på fartyg i egenskap av företagare är att betrakta som egenföretagare. I Fiskares Riksförbunds (SRF) standardavtal för samarbete inom fiskelag definierades begreppet fiskelag som de fiskare och fartygsägare som ingått avtal om att gemensamt bedriva fiske som näringsverksamhet med ett fiskefartyg eller tills vidare. Ett fiskelag kan dela på fångsten genom s.k. båtlotter mellan andelsägare av fartyget och s.k. manslotter mellan dem som har del av fångsten utan att äga någon del av fartyget. har sedan SFR blivit en vilande organisation minskat i användningsgrad. Efter anpassning till producentorganisationer har fisket i högre grad blivit uppdelat på flera organisationer där fiskares producentorganisation (SFPO) och producentorganisation (SPFPO) är de två största producentorganisationerna utifrån antalet medlemmar respektive storleken på infiskningens värde. Införandet av det s.k. pelagiska systemet 2009 medförde en strukturförändring för det pelagiska fisket (dvs. fiske i den fria vattenmassan) som också förändrade den svenska fiskeflottan. Det pelagiska systemet utgörs av ett av beslutat system med överlåtbara fiskerättigheter i det pelagiska fisket. Från fördelas även det demersala fisket (dvs. möjligheter till bottennära fiske) som kräver särskilt tillstånd genom årliga individuella fiskemöjligheter. Eftersom det svenska fisket i allt högre utsträckning utgår från individuella kvoter där fångstmängden redan är förutbestämd så har standardavtalen blivit mindre attraktiva. Det är därför i princip endast inom det kustnära fisket, som bedrivs på kustkvoter, som det skulle vara aktuellt med standardavtal. Utredningen har varit i kontakt med bl.a. SFR, Handelsanställdas A- kassa, , och för att 2018/19:137 ta reda på hur stor del av fiskarna som är anställda för utredningen. Någon säker uppgift var då inte möjlig att få fram. SFR uppgav att deras uppfattning var att endast ett fåtal fiskare var anställda. De anställda fanns främst på stora fiskefartyg ägda av aktiebolag med många delägare. Regleringar i svensk rätt om fiskare Det svenska yrkesfisket regleras till största delen av den gemensamma fiskeripolitiken, som beslutas inom EU. De EU-rättsliga bestämmelserna är antingen direkt tillämpliga eller har genomförts i svensk rätt. I rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (kontrollförordningen) regleras medlemsstaternas kontroll av att fiskarna följer de regler som unionen har ställt upp inom fiskeområdet. I kontrollförordningen finns bestämmelser om kontroll av fisket och saluföringen. Det finns bl.a. regler om fiskeloggbok, vägning och om vissa sanktioner. På nationell nivå regleras fiske i fiskelagen (1993:787) och lagen (1994:1709) om EU:s förordningar om den gemensamma fiskeripolitiken. I fiskelagen finns bestämmelser om själva fisket och verksamheten fram till landning av fångst, inklusive fiskarens rapportering av fångsten. I lagen finns även bestämmelser om kontroll och sanktioner. Sjömanslagen (1973:282) gäller arbetstagare som är anställda för fartygsarbete på svenskt fartyg och som de tjänstgör ombord har befattning på fartyget. I lagen finns bestämmelser om anställningsavtal, befattning på fartyg, fartygsnämnd, fri resa, lön och vård till följd av skada eller sjukdom, fartygsarbete, tvångsmedel och ansvar. Med avses sådan arbetstagare som är anställd för fartygsarbete och som han eller hon tjänstgör ombord har befattning på fartyget. Med befattning på fartyg avses sådan befattning ombord som huvudsakligen avser fartygsarbete och gäller annat än enbart tillfälliga göromål. Någon begränsning när det gäller lagens tillämplighet i fråga om typ av fartyg, t.ex. fiskefartyg, finns inte. Lagen är således tillämplig vid arbete och tjänstgöring på fiskefartyg för fiskare som är anställda. Fartygssäkerhetslagen (2003:364) är tillämplig på alla fartyg som används till sjöfart inom Sveriges sjöterritorium samt svenska fartyg som används till sjöfart utanför territoriet. Lagen innehåller bestämmelser om allmänna krav på fartyg och deras bemanning samt på rederiverksamhet, särskilda krav för användning av vissa fartyg, arbetsmiljö, tillsyn, inskränkningar i rätten att använda fartyg och ansvar. Enligt 7 kap. 8 § fartygssäkerhetslagen får regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddela särskilda föreskrifter eller i enskilda fall medge undantag avseende fiskefartyg vad gäller samtliga ovan angivna områden med undantag av inskränkningar i rätten att använda fartyg och ansvar. Av 8 kap. 1 § fartygssäkerhetsförordningen (2003:438) följer att Transportstyrelsen bemyndigats att meddela sådana föreskrifter. Arbetsmiljölagens (1977:1160) ändamål är att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet samt även i övrigt uppnå en god arbetsmiljö. I princip omfattas varje verksamhet i vilken arbetstagare utför arbete för en arbetsgivares räkning. I fråga om fartygsarbete gäller lagen även när svenska fartyg används till sjöfart utanför Sveriges sjöterritorium. 2018/19:137 innehåller bestämmelser om arbetsmiljöns beskaffenhet, allmänna skyldigheter för arbetstagare och arbetsgivare, minderåriga, samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare, tillsyn, påföljder och överklagande. I fråga om arbete som en arbetsgivare själv utför ska arbetsmiljölagen och med stöd av den meddelade föreskrifter iakttas i tillämpliga delar, se 3 kap. 5 §. Detsamma gäller när två eller flera för gemensam räkning yrkesmässigt driver verksamhet utan att ha arbetstagare anställda, dock inte om verksamheten bedrivs endast av medlemmar av samma familj. Den som ensam eller gemensamt med familjemedlemmar driver yrkesmässig verksamhet utan anställda är dock skyldig att följa lagen och vad som föreskrivits med stöd av den i fråga om tekniska anordningar och ämnen som kan föranleda ohälsa eller olycksfall samt beträffande gemensamt arbetsställe. Av 4 kap. 10 § arbetsmiljölagen följer dessutom att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att den som ensam eller gemensamt med en familjemedlem driver yrkesmässig verksamhet utan anställda ska följa lagen när det gäller skyldigheter i andra avseenden än som framgår av 3 kap. 5 § andra stycket. Lagen (1998:958) om vilotid för sjömän gäller sjömän som är anställda för fartygsarbete på svenska fartyg. Av 1 § tredje stycket 2 följer att lagen också är tillämplig på de personer som utan att vara anställda tjänstgör i någon funktion på ett fartyg och är vaktindelade. Lagen är dock bara delvis tillämplig på fiskefartyg, se 2 § 1 samt 15 och 16 §§. Mönstringslagen (1983:929) innehåller bestämmelser om vilka krav som ställs på en för att han eller hon ska få tillträda en befattning ombord, skyldigheter för redaren och befälhavaren, sjöfartsbok, hälsoundersökning av sjömän och sjömansregistret. Lagen gäller sjömän på svenska handelsfartyg och på utländska handelsfartyg som i huvudsak obemannade förhyrs av svensk redare. Regeringen får föreskriva att lagen ska tillämpas även i fråga om andra fartyg. Med handelsfartyg avses fartyg som används till handelssjöfart eller transport av passagerare eller till annat ändamål som hör ihop med handelssjöfarten, såsom bogsering, isbrytning, bärgning och dykning. Lagen är inte tillämplig på fiskefartyg. Den myndighet som främst berörs av de krav som ställs i WFC- direktivet är Transportstyrelsen. Transportstyrelsen har till huvuduppgift att svara för regelgivning, tillståndsprövning och tillsyn inom transportområdet.