prop · H70326 · 2019-10-15 00:00:00 — Regeringens proposition 2019/20:26 Ändringar i lagstiftningen om sociala trygghetsförmåner efter det att Förenade kungariket har lämnat Europeiska unionen Regeringen överlämnar denna proposition till . I denna proposition lämnas förslag till vissa ändringar i lagstiftningen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen (EU). De föreslagna ändringarna ska tillämpas om landet lämnar EU utan att ett utträdesavtal har trätt i kraft. Det föreslås en förlängning av rätten att få vissa svenska sociala trygghetsförmåner fortsatt utbetalda till . Rätten ska finnas som sträcker sig fram till utgången av den sjätte månaden efter den månad då har lämnat EU. Samma tidsmässiga förlängning föreslås när det gäller möjligheten att få ersättning för vissa vårdkostnader som har uppkommit i . Förslaget innebär en tidsmässig förlängning av de bestämmelser som möjliggör utbetalning av nämnda förmåner till utgången av 2019. I propositionen föreslås även att bestämmelserna om fortsatt tillämpning av de EU-rättsliga principerna om likställande av förmåner m.m. och sammanläggning av intjänade försäkringsperioder m.m. inte ska gälla för den personkrets som omfattas av och rådets förordning (EU) 2019/500 av om fastställande av beredskapsåtgärder när det gäller samordning av de sociala trygghetssystemen efter utträde ur unionen. Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att Förenade kungariket har lämnat Europeiska unionen ........................ 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2019:169) om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen .......................................... Ärendet och dess beredning .............................................................. utträde ur EU ...................................................................... 4.2Regelverk för fortsatt rätt till sociala trygghetsförmåner i händelse av ett avtalslöst utträde...... Nationella bestämmelser om fortsatt utbetalning av sociala trygghetsförmåner samt ersättning för vissa vårdkostnader........... 4.2.2Nationella bestämmelser säkerställer rätten till fortsatt sammanläggning av beaktande av likvärdiga förmåner ................... 4.3Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av beredskapsåtgärder när det gäller samordning av de sociala trygghetssystemen efter utträde ur unionen ......................... 5 Överväganden och förslag .............................................................. Perioden för att möjliggöra omställning i samband med ett avtalslöst utträde ändras....................................... 5.2Vissa anpassningar till EU-förordningen om beredskapsåtgärder när det gäller samordning av de 5.3Det tydliggörs att vissa bestämmelser endast gäller vid ett avtalslöst utträde.................................................... Vissa andra ändringar görs ............................................... Konsekvenser av förslagen ............................................................. 6.1Finansiella konsekvenser och konsekvenser för 6.4Konsekvenser för Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen och för Förslaget till lag om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att Förenade kungariket har lämnat Europeiska unionen ..................... 7.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2019:169) om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen ....................................... Sammanfattning av promemorian Ändringar i lagstiftningen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska Förteckning över remissinstanserna ................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2019:169) om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen Härigenom föreskrivs att 2–4, 5 och 6 §§ lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen ska ha följande lydelse. Bestämmelsen om likställande av förmåner, inkomster, omständigheter eller händelser i artikel 5 i och rådets förordning (EG) nr 883/2004 i lydelsen enligt kommissionens förordning (EU) 2017/492 ska fortsätta att tillämpas avseende förmåner eller inkomster som har förvärvats och omständigheter eller händelser som har inträffat före den tidpunkt som lämnade EU. Bestämmelsen om likställande av förmåner, inkomster, omständigheter eller händelser i artikel 5 i och rådets förordning (EG) nr 883/2004, i lydelsen enligt kommissionens förordning (EU) 2017/492, ska fortsätta att tillämpas avseende förmåner eller inkomster som har förvärvats och omständigheter eller händelser som har inträffat före den tidpunkt som lämnade EU utan ett utträdesavtal. Första stycket gäller inte för personer som omfattas av och rådets förordning (EU) 2019/500 av om fastställande av beredskapsåtgärder när det gäller samordning av de sociala trygghetssystemen efter utträde ur unionen. ning av perioder i Europaparlamen- ning av perioder i Europaparlamen- tets och rådets förordning (EG) nr tets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 i lydelsen enligt kommis- 883/2004, i lydelsen enligt kom- sionens förordning (EU) 2017/492 ska fortsätta att tillämpas avseende 2017/492, ska fortsätta att tillämpas försäkrings-, anställnings- eller bo- avseende försäkrings-, anställ- sättningsperioder eller perioder av verksamhet som egenföretagare som har fullgjorts före den tidpunkt som lämnade EU. eller perioder av verksamhet som egenföretagare som har fullgjorts före den tidpunkt som lämnade EU utan ett utträdesavtal. Första stycket gäller inte för personer som omfattas av och rådets förordning (EU) 2019/500. En person som före den tidpunkt som lämnade EU hade rätt att få eller fick en förmån utbetald i med stöd av 5 kap. 17 a eller 18 § socialförsäkringsbalken har fortsatt rätt att få förmånen utbetald utan minskad ersättning och utan hinder av att har lämnat EU, förutsatt att den enskilde inte omfattas av ett annat tredjelands lagstiftning och att övriga omständigheter är oförändrade. Vid beräkning av förmånerna ska 67 kap. 16 och 17 §§ och 81 kap. 9 § socialförsäkringsbalken tillämpas. En person som före den tidpunkt som lämnade EU utan ett utträdesavtal hade rätt att få eller fick en förmån utbetald i med stöd av 5 kap. 17 a, 18 eller 18 a § socialförsäkringsbalken har fortsatt rätt att få förmånen utbetald utan minskad ersättning och utan hinder av att har lämnat EU, förutsatt att den enskilde inte omfattas av ett annat tredjelands lagstiftning och att övriga omständigheter är oförändrade. Vid beräkning av förmånerna ska 67 kap. 16, 16 a, 17 och 17 a §§ och 81 kap. 9 och 9 a §§ socialförsäkringsbalken tillämpas. Rätten att få en förmån utbetald gäller till utgången av den sjätte månaden efter den månad då har lämnat EU, dock senast till utgången av 2020. En person och dennes familjemedlemmar som före den tidpunkt som lämnade EU hade rätt att få eller fick en förmån utbetald i med stöd av och rådets förordning (EG) nr 883/2004 i lydelsen enligt kommissionens förordning (EU) 2017/492 har fortsatt rätt att få förmånen utbetald utan minskad ersättning och utan hinder av att har lämnat EU, förutsatt att den enskilde och dennes familjemedlemmar inte En person och dennes familjemedlemmar som före den tidpunkt som lämnade EU utan ett utträdesavtal hade rätt att få eller fick en förmån utbetald i med stöd av och rådets förordning (EG) nr 883/2004, i lydelsen enligt kommissionens förordning (EU) 2017/492, har fortsatt rätt att få förmånen utbetald utan minskad ersättning och utan hinder av att har lämnat EU, förutsatt att den enskilde och omfattas av ett annat tredjelands lagstiftning och att övriga omständigheter är oförändrade. Förmånen ska minskas med motsvarande förmån som utges från . Första stycket gäller dock inte för arbetslöshetsersättning enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. dennes familjemedlemmar inte om- Prop. 2019/20:26 fattas av ett annat tredjelands lag- stiftning och att övriga omständigheter är oförändrade. Förmånen ska minskas med motsvarande förmån som utges från . Rätten att få en förmån utbetald gäller till utgången av den sjätte månaden efter den månad då har lämnat EU. Första och andra styckena gäller inte för arbetslöshetsersättning enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Utan hinder av att Förenade kunga- Utan hinder av att Förenade kunga- riket har lämnat EU är bestämmel- riket har lämnat EU utan ett utträ- serna om ersättning av utgifter för desavtal är bestämmelserna om er- sättning av utgifter för vårdförmå- och rådets förordning (EG) nr ner i och rådets 883/2004 i lydelsen enligt kommis- förordning (EG) nr 883/2004, i ly- sionens förordning (EU) 2017/492 delsen enligt kommissionens för- och bestämmelserna i lagen ordning (EU) 2017/492, och be- (2013:513) om ersättning för kost- stämmelserna i lagen (2013:513) nader till följd av vård i ett annat om ersättning för kostnader till land inom Europeiska ekonomiska följd av vård i ett annat land inom 1.vård som har inletts och avslutats i före den tidpunkt som lämnade EU, och 2.vård som har inletts i före den tidpunkt som lämnade EU och som fortfarande pågår efter denna tidpunkt på grund av att vården av medicinska skäl inte tillfälligt går att avbryta och återuppta i . De bestämmelser som avses i första stycket är tillämpliga i fråga om de angivna kostnaderna till utgången av den sjätte månaden efter den månad då har lämnat EU. Bestämmelserna ska dock fortfarande tillämpas när det gäller en ansökan om ersättning som har kommit in till . Denna lag träder i kraft . 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2019:169) om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen Härigenom föreskrivs att lagen (2019:169) om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen ska utgå. Ärendet och dess beredning anmälde till landets avsikt att träda ut ur Europeiska unionen (EU) och Euratom i enlighet med artikel 50 i fördraget om Europeiska unionen (). I och med detta inleddes den tvåårsfrist för förhandlingar om utträdet som föreskrivs i artikel 50.3 i . skulle därmed lämna EU senast , såvida inte en begäran om förlängning lämnats in av och som rådet antagit med enhällighet. har EU och förhandlat fram ett utträdesavtal som skulle träda i kraft vid den ursprungliga utträdestidpunkten. har dock ännu inte trätt i kraft då det brittiska parlamentet inte har godkänt avtalet. har till lämnat in en begäran om att förlänga tidsfristen för utträdet för att möjliggöra att utträdesavtalet godkänns. Rådet har fattat beslut om att godkänna en sådan förlängning, enligt vilket kommer att lämna EU senast vid utgången av . Mot bakgrund av förskjutningen av utträdestidpunkten har det varit nödvändigt att överväga hur ett förskjutet utträde påverkar befintliga och tidsbegränsade bestämmelser om fortsatt utbetalning av svenska sociala trygghetsförmåner samt ersättning av vissa vårdkostnader. Vidare har det vidtagits EU-rättsliga åtgärder som påverkar den nationella lagstiftningen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat EU. Promemorian Ändringar i lagstiftningen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen har därför tagits fram inom . Promemorians huvudsakliga innehåll framgår av bilaga 1. Promemorians författningsförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i (S2019/03691/SF) och har publicerats på regeringens webbplats. I propositionen föreslås bl.a. ändringar i 4 § lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen (avsnitt 2.1). Ändringarna innebär bl.a. att det görs utökade hänvisningar till vissa paragrafer i socialförsäkringsbalken, detta med anledning av propositionen Ytterligare fortsatt utbetalning av garantipension inom EES och samt inom (prop. 2018/19:131), se avsnitt 7.1. 4.1Beredskapsåtgärder inför utträde ur EU Processen kring utträde har pågått sedan landet aktiverade artikel 50 i fördraget om Europeiska unionen 2019/20:26 (). Utgångspunkten var att landet skulle ha lämnat EU i enlighet med den i artikel 50.3 utsatta tidsgränsen , dvs. förhandlade EU och med stöd av artikel 50 i fram ett utträdesavtal1 som skulle träda i kraft vid den ursprungliga utträdestidpunkten. Därmed skulle relationen mellan och EU:s medlemsstater vara reglerad . , som förhandlades fram med en tillhörande politisk förklaring, har ännu inte kunnat träda i kraft då det brittiska parlamentet inte har godkänt det. Avtalet omfattar t.ex. bestämmelser om hur medborgares rättigheter ska regleras efter utträdet. Häribland regleras exempelvis hur den fortsatta samordningen av sociala trygghetsförmåner ska ske (se avdelning III i andra delen av utträdesavtalet). Eftersom utträdesavtalet ännu inte har godkänts har beslutat om två förlängningar av tidsfristen för utträdet. lämnade in en begäran om förlängning av utträdestiden. medgav en förlängning till och med under förutsättning att avtalet skulle godkännas av det brittiska underhuset veckan efter det att rådet fattade beslutet.2 För det fall så inte gjordes var överenskommelsen att en förlängning skulle göras till och med den Det brittiska underhuset godkände inte utträdesavtalet enligt ovan. Efter det att lämnat ytterligare en begäran om förlängning enades Europeiska rådet3 om att förlänga fristen för utträdet till och med , för att möjliggöra utträdesavtalets godkännande. Denna sistnämnda tidsfrist var villkorad av att skulle behöva genomföra det annalkande valet till Europarlamentet, vilket genomfördes . Det finns inga i fastslagna begränsningar vad gäller antalet förlängningar som kan göras av tidsfristen i artikel 50.3. Om kommer in med ytterligare en begäran om förlängning behöver således återigen ta ställning till en sådan begäran. Ett beslut om att förlänga utträdesfristen måste fattas med enhällighet. Efter utträdet blir ett tredjeland. Vid ett avtalslöst utträde upphör unionsrätten omgående att gälla i situationer som inbegriper landet. Europeiska kommissionen har därför, som risken för ett avtalslöst utträde varit överhängande, bedrivit ett aktivt beredskapsarbete och har publicerat meddelanden om de beredskapsåtgärder som bedömts nödvändiga att vidta på såväl unionsgemensam nivå som medlemsstatsnivå för att mildra konsekvenserna på olika områden.4 Inom ramen för detta beredskapsarbete har det vidare antagits ett antal unionsgemensamma rättsakter som gäller ensidigt för de 27 kvarvarande Avtal om Förenade och utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen. Europeiska rådets beslut (EU) 2019/476 antaget i samförstånd med av om förlängning av tidsfristen enligt artikel 50.3 i . Europeiska rådets beslut (EU) 2019/584 antaget i samförstånd med av om förlängning av tidsfristen enligt artikel 50.3 i . Se bl.a. COM (2019) 276 final, Meddelande från kommissionen till , rådet, , Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, region- kommittén och Europeiska investeringsbanken – Lägesrapport om förberedelserna för beredskapsåtgärder inför utträde ur Europeiska unionen, . medlemsstaterna och som ska tillämpas vid ett avtalslöst utträde, bland Prop. 2019/20:26 annat på området för samordningen av de sociala trygghetssystemen, se På området för de sociala trygghetsförmånerna har vidare sådana nationella åtgärder tagits fram genom propositionen Åtgärder för att mildra konsekvenserna på det sociala området med anledning av brexit (prop. 2018/19:53) som säkerställer bl.a. rätten till fortsatt utbetalning av sociala trygghetsförmåner till , eftersom detta faller inom ramen för den nationella kompetensen, se avsnitten 4.2.1 och 4.2.2. 4.2Regelverk för fortsatt rätt till sociala trygghetsförmåner i händelse av ett avtalslöst utträde För att underlätta och främja grundläggande principer har ett system för samordning av de sociala trygghetssystemen utvecklats på EU-nivå, med grund i artikel 48 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF- fördraget). Gränsöverskridande situationer skyddas av det sekundärrättsliga regelverket om samordning av de sociala trygghetssystemen i och rådets förordning (EG) nr 883/20045. Regelverket är avsett att möjliggöra en samordning av medlemsstaternas olika sociala trygghetssystem, inte att harmonisera dessa. I händelse av ett avtalslöst utträde kommer förordningen, liksom all annan primär- och sekundärrätt, inte längre att vara tillämplig i förhållande till . Likställande av sådana förmåner m.m. eller perioder som har inträffat eller tjänats in före utträdestidpunkten är emellertid skyddade i visst hänseende, genom antagandet av och rådets förordning (EU) 2019/5006. Härutöver finns det i viss mån ett kompletterande skydd i medlemsstaterna i form av nationell lagstiftning som kan tillämpas i händelse av ett avtalslöst utträde. Innehållet i de nationella lagstiftningarna varierar i viss utsträckning. I princip samtliga EU:s 27 kvarvarande medlemsstater har dock säkerställt att ålderspension ska fortsätta att betalas ut till personer i trots att landet i formell mening blir ett tredjeland. För svenskt vidkommande betalas de inkomstgrundade förmånerna ut var helst i världen förmånstagaren befinner sig, vilket gör att inga särregleringar är nödvändiga i förhållande till dessa förmåner. I de fall det finns ingångna avtal om social trygghet mellan och ett tredjeland kan andra förmåner än de inkomstgrundade förmånerna betalas ut med stöd av avtalet. I förhållande till finns en konvention med tillhörande protokoll om medicinsk vård. Konventionen har, genom en överenskommelse mellan och och , upphört att gälla för personer som kommit att 5Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen. 6Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/500 av om fastställande av beredskapsåtgärder när det gäller samordning av de sociala trygghetssystemen efter utträde ur unionen. 2019/20:26 omfattas av förordningarna 1408/717 och 574/728 (se prop. Lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen innehåller bestämmelser som syftar till att mildra konsekvenserna för personer som använt rätten till den fria rörligheten före den tidpunkt som lämnade EU. Den nationella lagstiftningen har tillkommit för att i möjligaste mån säkerställa att principer som är viktiga för att skydda rätten till förmåner och som grundar sig på perioder, inkomster och händelser m.m. från tiden när var medlem i EU ska kunna tillämpas även efter utträdestidpunkten. I detta hänseende överlappar därmed några av lagens bestämmelser det materiella innehållet i den tillkomna förordning 2019/500. Den nationella lagstiftningen har emellertid som syfte att härutöver skapa en omställningsperiod för de förmånstagare som hade rätt att få eller fick en svensk social trygghetsförmån utbetald till vid utträdestidpunkten genom att möjliggöra fortsatta utbetalningar till förmånstagare i det landet. Lagen innehåller även bestämmelser gällande möjligheten att få ersättning för vissa vårdkostnader i samband med vård i som påbörjats före utträdet. 4.2.1Nationella bestämmelser om fortsatt utbetalning av sociala trygghetsförmåner samt ersättning för vissa vårdkostnader Med anledning av att utträde ur EU riskerar att ske utan ett avtal som reglerar utträdet, fattade beslut om den ovan nämnda lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen, som innebär att svenska sociala trygghetsförmåner kan fortsätta att betalas ut till personer i även om landet har lämnat EU. Lagen trädde i kraft . Enligt 4–6 §§ nämnda lag har personer fortsatt rätt till utbetalning av garantipension eller garantipension till omställningspension, sociala trygghetsförmåner som betalas ut med stöd av förordning 883/2004 samt rätt till ersättning för vissa vårdkostnader. Arbetslöshetsersättning är undantagen från möjligheten till fortsatt utbetalning och sådan ersättning kan således inte betalas ut till personer i efter utträdestidpunkten. De ovan angivna bestämmelserna gäller som sträcker sig till utgången av 2019. Bestämmelserna i 4 och 5 §§ innebär att det efter utträdet är möjligt att fortsätta betala ut förmåner till förmånstagare i som vid utträdestidpunkten hade rätt att få eller fick 7 Rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av om tillämpningen av systemen för social trygghets när anställda, egenföretagare eller deras familjer flyttar inom Förordningen är ersatt av förordning 883/2004. 8 Rådets förordning (EEG) nr 574/72 av om tillämpningen av förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egen- företagare eller deras familjer flyttar inom gemenskapen. Förordningen är ersatt av förordning 987/2009, se nedan. svenska sociala trygghetsförmåner utbetalade där. Förmåner som endast Prop. 2019/20:26 avser tid efter utträdet kan däremot inte beviljas med stöd av dessa bestäm- melser (se prop. 2018/19:53 s. 26). Till grund för regleringen ligger bedömningen att det finns starka skäl för att införa en omställningsperiod efter ett avtalslöst utträde för att enskilda ska få möjlighet att fatta väl avvägda beslut för sin situation. Vidare har det bedömts att de tillämpande myndigheterna kan behöva tid för att kunna vidta nödvändiga förändringar när det gäller ärendehantering, i synnerhet i förhållande till ändringar i hanteringen av ärenden som kan komma att uppstå i samband med omställningsperiodens upphörande. Myndigheterna kan behöva detta tidsmässiga utrymme för att identifiera aktuella ärenden, kommunicera med enskilda förmånstagare och utforma nödvändiga verksamhetsanpassade lösningar (se prop. 2018/19:53 s. 30). Bestämmelserna i 6 § innebär att vissa kostnader för vård som har getts i ska kunna ersättas enligt förordning 883/2004 eller enligt lagen (2013:513) om ersättning för kostnader till följd av vård i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (ersättningslagen) efter utträde ur EU. En förutsättning är att kostnaden skulle ha ersatts när var medlem i EU. Ersättning kan ges för vård som har inletts och avslutats i före utträdestidpunkten. Ersättning kan även ges för vård som har inletts i före utträdestidpunkten och som fortfarande pågår efter denna tidpunkt på grund av att vården av medicinska skäl inte tillfälligt kan avbrytas för att återupptas i . De bestämmelser som avser kostnader för vård ska tillämpas även efter omställningsperiodens slut, dvs. vid utgången av 2019, när det gäller en ansökan om ersättning som har kommit in till men inte avgjorts slutligt . 4.2.2Nationella bestämmelser säkerställer rätten till fortsatt sammanläggning av perioder i och beaktande av likvärdiga förmåner Bestämmelsen i 2 § lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen möjliggör för en person att även efter utträdet kunna likställa förmåner, inkomster, omständigheter och händelser som uppkommit i före utträdet.