prop · H603115 · 2019-03-14 00:00:00 — presenterade kommissionen meddelandet (COM(2018) 219) En europeisk detaljhandelssektor som lämpar sig för 2000-talet. Meddelandet syftade till att ange bästa praxis för att underlätta detaljhandelsetablering och ge vägledning för medlemsstaterna. Arbetet med strategin för en digital inre marknad och de respektive förhandlingarna har fortlöpt och kommissionen arbetar aktivt för att slutföra strategin. Strategin togs upp i slutsatserna från både . 36.7Fritt flöde av andra data än personuppgifter i presenterade kommissionen ett förslag till förordning för att främja det fria dataflödet inom EU (se faktapromemoria 2017/18:FPM6). Förordningen antogs av rådet . Förordningen kommer att börja tillämpas . antog rådet förordningen om inrättande av en gemensam digital ingång för tillhandahållande av information, förfaranden samt hjälp- och problemlösningstjänster och om ändring av förordning nr 1024/2012. Förordningen träder i kraft . Medlemsstaterna ska börja tillämpa de flesta av bestämmelserna 2–efter det att förordningen trätt i kraft. presenterade kommissionen sitt förslag till förordning om främjande av rättvisa villkor och transparens av onlinebaserade förmedlingstjänster (COM(2018) 238). Förordningen syftar till att reglera affärsrelationer mellan plattformar och fysiska eller juridiska personer som använder plattformar i sin näringsverksamhet, s.k. ”företagsanvändare” (se faktapromemoria 2017/18:FPM97). Rådet enades om en allmän inriktning i frågan vid konkurrenskraftsrådet . Överläggning med näringsutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . 36.10 Förordning om marknadskontroll lade kommissionen som en del av ett större varupaket fram ett förslag till förordning om fastställande av regler och förfaranden för överensstämmelse med och genomdrivande av unionens harmoniseringslagstiftning för produkter (se faktapromemoria 2017/18:FPM44). Syftet med förordningen är att få tillsynen över varor på den inre marknaden, dvs. marknadskontroll, att fungera bättre för de ekonomiska aktörer som hanterar varor och för myndigheter som utövar tillsyn. Överläggning med näringsutskottet ägde rum , samt med . uppnåddes enighet om en allmän inriktning som gav det österrikiska ordförandeskapet mandat att inleda trilogförhandlingar. 36.11Förordning om ömsesidigt erkännande av varor lade kommissionen fram ett förslag till ny förordning om principen om ömsesidigt erkännande av varor (se faktapromemoria 2017/18:FPM45). Det övergripande syftet med den nya förordningen är att förbättra tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande, som är av stor betydelse för en väl fungerande inre marknad på varuområdet. Överläggning med näringsutskottet och samråd ägde rum med . Rådet enades om en allmän inriktning i frågan vid konkurrenskraftsrådet . Efter trilogförhandlingar nåddes en politisk överenskommelse . har standardiseringsprocessens betydelse för den inre marknaden betonats alltmer. Standardisering har en central funktion för att ta bort omotiverade handelshinder. Kommissionen har i sitt förslag till arbetsprogram betonat vikten av att utveckla synergierna inom det europeiska standardiseringssystemet och av att uppmärksamma standardiseringens internationella dimension. 36.13Meddelandet om den inre marknaden presenterade kommissionen ett meddelande som svar på Europeiska rådets uppmaning (se faktapromemoria 2018/19:FPM20). Meddelandet innehåller en lägesrapport och utvärdering av den inre marknaden med utgångspunkt i de nuvarande strategierna: den inre marknadsstrategin för varor och tjänster (SMS), den digitala inre marknadsstrategin (DSM) samt kapitalmarknadsunionen (CMU). Meddelandet behandlades som en del i diskussionen om framtidens inre marknad på konkurrenskraftsrådet . 2018/19:115 informerades och samråd ägde rum med . Bolagsrättspaketet som presenterades innehåller ändringar i direktivet om vissa aspekter av bolagsrätt (se faktapromemoria 2017/18:FPM93). Kommissionens två direktivförslag syftar till att undanröja administrativa hinder vid registrering av aktiebolag och vid annat utbyte av information mellan bolagen och registreringsmyndigheten. De syftar också till att underlätta bolagens gränsöverskridande rörlighet på den inre marknaden som bolagens intressenter ges ett tillräckligt skydd. hölls överläggning med civilutskottet. fick ordförandeskapet mandat att inleda trilogförhandlingar om den del som handlar om digitala verktyg. Jämnare könsfördelning i börsnoterade bolagsstyrelser Kommissionen lämnade ett förslag till direktiv om en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöter i börsnoterade bolag (se faktapromemoria 2012/13:FPM33). Ett andra försök att nå en allmän inriktning vid misslyckades. har haft omröstning och antagit ett förslag som i huvudsak överensstämmer med kommissionens. anser, i enlighet med den ståndpunkt som majoritet intagit, att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen. Förhandlingarna har inte förts framåt . 37Fri rörlighet för varor EU är en tullunion med fri rörlighet för varor på den inre marknaden. Den fria rörligheten för varor är en av EU:s grundpelare. Ett gemensamt, väl utbyggt och väl fungerande regelverk för varuhandeln är en förutsättning för detta. 37.1 Import av kulturföremål presenterade kommissionen ett förslag till en förordning om import av kulturföremål (se faktapromemoria 2016/17:FPM122). Mandat att inleda trilogförhandlingar godkändes . Information lämnades till kulturutskottet . Förordning om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur unionen lade kommissionen fram ett förslag till förordning om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur unionen och om upphävande av förordning (EG) nr 1889/2005 (se faktapromemoria 2016/17:FPM59). Överläggning med skatteutskottet ägde rum med anledning av förhandlingarna i rådet. Trilogförhandlingar ägde rum . Den nya förordningen om kontroll av kontanta medel antogs av och av rådet . För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggning . 37.3Rådsslutsatser om genomförandet av och handlingsplan för riskhantering på tullområdet Kommissionen presenterade 2014 och handlingsplan för riskhantering på tullområdet. Det övergripande syftet var att uppnå en högkvalitativ, mångfacetterad strategi för riskhantering, som är effektiv och ändamålsenlig. Rådet svarade med slutsatser där man bl.a. efterfrågade tvååriga lägesrapporter från kommissionen. Slutsatserna är ett svar på kommissionens andra lägesrapport. För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggning . 37.4Rådsslutsatser om kommissionens första tvåårsrapport om framstegen i utvecklingen och styrningen av EU:s tullunion presenterade kommissionen sin första tvåårsrapport om framstegen i utvecklingen av EU:s tullunion och dess styrning. Rapporten är ett resultat av att rådet , med anledning av kommissionens meddelande om tullunionen och dess styrning, uppmanade kommissionen att tillhandahålla en uppdatering i form av en tvåårsrapport. Slutsatserna är ett svar på kommissionens tvåårsrapport. För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggning . 37.5Förordning om att inrätta ett tullprogram för samarbete i tullfrågor Kommissionen presenterade sitt förslag till förordning om inrättande av ett tullprogram för samarbete i tullfrågor (se 2018/19:115 faktapromemoria 2017/18:FPM148). Det program som föreslås efterträder 2020-programmet och kommer att stödja samarbetet i tullfrågor och kapacitetsuppbyggnad, främst avseende it-infrastruktur och it-system. Rådet enades om ett partiellt mandat att inleda trilogförhandlingar. För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggning . 37.6Förordning om att inrätta ett instrument för inköp av tullutrustning Kommissionen presenterade som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning sitt förslag till förordning om inrättande av instrumentet för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning (se faktapromemoria 2017/18:FPM149). De allmänna målen för instrumentet är bl.a. att ge stöd i skyddet av unionens finansiella och ekonomiska intressen och att garantera säkerheten i unionen. Instrumentet ska också bidra till adekvata och likvärdiga tullkontroller. Rådet enades om ett partiellt mandat att inleda trilogförhandlingar. För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggning . 37.7Rådsslutsatser om revisionsrättens granskning av importförfaranden Revisionsrättens granskning, som återfinns i en särskild rapport nr. 19, gjordes på begäran av utskott för internationell handel. Revisionsrätten konstaterade att det fanns brister som tyder på att kontrollerna inte genomförs ändamålsenligt och lämnade ett antal rekommendationer till medlemsstaterna och kommissionen om hur utformningen av dessa kan förbättras. Slutsatserna är ett svar på revisionsrättens rapport. För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggning . Immateriella rättigheter – bl.a. upphovsrätt, patent, varumärken och mönster – representerar betydande värden och har en nyckelfunktion i den globala ekonomin. Utvecklingen och förbättringen av systemen genom förhandlingar i EU – men även globalt – är av centralt intresse för en kunskapsintensiv ekonomi som den svenska. immaterialrättsområdet syftar till främjande av innovation och skapande och därmed till målet att främja tillväxt och sysselsättning. Med det enhetliga patentsystemet blir det enklare, billigare och rättssäkrare för innovativa teknikföretag att skydda investeringar i EU. Det omfattande förberedelsearbetet är klart. På nationell nivå har omfattande lagändringar antagits och domstolsbyggnader inrättats. För att systemet ska träda i kraft måste 13 medlemsstater inklusive , och ratificera avtalet. har 16 länder gjort det, däribland och . avvaktar en domstolsprocess. Av praktiska skäl måste ikraftträdandet föregås av en halvårig provisorisk tillämpning, då förvaltningskommittéer bildas, domare utnämns och utbildas osv. För att starta provisorisk tillämpning måste 13 medlemsstater inklusive , och dels ha parlamentariskt godkännande att ratificera domstolsavtalet, dels ansluta sig till ett protokoll. Elva länder är klara, däribland och , men flera andra medlemsstater är nära att ansluta. Även här avvaktar domstolsprocessen. Patentreformens igångsättande behandlades på konkurrenskraftsrådet och utestående länder som kan ansluta sig uppmuntrades att göra det. 38.2Förordning om tilläggsskydd för läkemedel presenterade kommissionen ett förslag om ändring i förordningen om tilläggsskydd för läkemedel (se faktapromemoria 2017/18:FPM118). Förordningen gör det möjligt för läkemedelstillverkare att utöver patent ansöka om ett s.k. tilläggsskydd för ett läkemedel. Kommissionens förslag syftar till att införa ett undantag i förordningen som gör det möjligt att inom EU tillverka ett läkemedel när patenttiden löpt ut men tilläggsskyddet är i kraft, om syftet med tillverkningen är att exportera läkemedlet utanför EU. informerades och överläggning med utskottet hölls . 38.3System för skydd av geografiska ursprungsbeteckningar har förslaget om att EU ska ansluta sig till Lissabonsystemet (se faktapromemoria 2017/18:FPM163) förhandlats. Lissabonsystemet är ett internationellt registreringssystem för skydd av geografiska ursprungsbeteckningar, t.ex. och . 2018/19:115 har anslutit sig till systemet är skyldiga att skydda beteckningar från andra avtalsparter om beteckningarna har förts in i det internationella registret. 38.4Förordning om vissa onlinesändningar av tv- och radioprogram har trilogförhandlingar ägt rum om förslaget till en förordning om bestämmelser för utövandet av upphovsrätt och närstående rättigheter tillämpliga på vissa av programföretagens onlinesändningar och vidaresändningar av tv- och radioprogram (se faktapromemoria 2016/17:FPM12). 38.5Direktiv om upphovsrätt på den digitala inre marknaden har förslaget till ett direktiv om upphovsrätt på den digitala inre marknaden förhandlats (se faktapromemoria 2016/17:FPM11). Rådet antog en allmän inriktning och gjorde detsamma . Trilogförhandlingar har påbörjats. 38.6Genomförandet av Marrakechfördraget i beslutade rådet att på EU:s vägnar ingå det s.k. Marrakechfördraget om inskränkningar i upphovsrätten till förmån för personer med synnedsättning (se faktapromemorior 2013/14:FPM51 och 2014/15:FPM12). EU blir part i fördraget . EU:s näringspolitik syftar till att stärka det europeiska näringslivets konkurrenskraft, så att näringslivet kan fortsätta fungera som en drivkraft för hållbar tillväxt och sysselsättning i . Kommissionens förslag till direktiv om stärkta befogenheter för nationella konkurrensmyndigheter (se faktapromemoria 2016/17:FPM84) förhandlades . antogs förslaget av rådet. antog rådet en komplettering till den s.k. Skr. 2018/19:115 bemyndigandeförordningen. Förordningen ger kommissionen rätt att undanta vissa typer av stöd från den generella anmälningsplikten. regleras därefter i sin tur i kommissionens allmänna gruppundantagsförordning, som möjliggör en förenklad hantering. Syftet med översynen är att motverka de problem som uppstått för medlemsstaterna i krocken mellan olika europeiska regelverk inom tre områden: 1) nationell medfinansiering kombinerat med InvestEU- fondinstrument, 2) FoUI inom ramen för Horisont samt 3) projekt inom ramen för ETC – Europeiskt territoriellt samarbete. 39.2Programmet för den inre marknaden presenterade kommissionen ett förslag till förordning om programmet för den inre marknaden. I programmet sammanförs verksamheter som har finansierats genom sex olika program och olika rubriker i kommissionens budget. Dessa rör konkurrenskraft för företag, konsumentskydd, europeisk statistik, kunder och slutanvändare i finanssektorn, finansiella tjänster, växt-, djur-, livsmedels- och foderområdet samt nya initiativ som syftar till att förbättra den inre marknadens funktion (se faktapromemoria 2017/18:FPM150). Information om de konsumentskyddsrelaterade delarna lämnades till civilutskottet . Överläggning med näringsutskottet och samråd med hölls . fattade beslut om en partiell allmän inriktning . EU-samarbetet på konsumentområdet syftar till att stärka konsumenternas ställning på den inre marknaden och till att motverka en snedvriden konkurrens på marknaden. 40.1Direktiv om revidering av fyra konsumenträttsdirektiv Kommissionen lämnade ett förslag om revidering av fyra direktiv på konsumenträttsområdet (se faktapromemoria 2017/18:FPM81). De direktiv som berörs är direktiven om oskäliga villkor i konsumentavtal, konsumentskydd i samband med prismärkning av varor som erbjuds konsumenter, otillbörliga affärsmetoder och konsumenträttigheter. Syftet med förslaget är att stärka tillsynen av konsumenträtten och modernisera vissa delar av de fyra direktiven. Förslaget syftar till stärkt konsumentskydd och bättre balans mellan konsumenters och näringsidkares intressen. 2018/19:115 Information lämnades till civilutskottet . Överläggning med civilutskottet ägde rum . 40.2Direktiv om grupptalan för att skydda konsumenternas kollektiva intressen Europeiska kommissionen lämnade ett förslag till ett direktiv som dels ersätter ett befintligt direktiv om förbudsförelägganden, dels innebär EU-gemensamma regler om möjligheter för organisationer och myndigheter att föra en talan om gottgörelse för en större grupp konsumenters räkning (se faktapromemoria 2017/18:FPM82). Syftet med förslaget är att hindra överträdelser av EU:s konsumentskyddslagstiftning och att möjliggöra för konsumenter att få kompensation för skada i anledning av en sådan överträdelse. Information lämnades till civilutskottet . Överläggning med civilutskottet ägde rum . EU och medlemsstaterna har delad kompetens inom forskning och innovation. Syftet med politiken är att stärka unionens vetenskapliga och tekniska grund genom att åstadkomma ett europeiskt forskningsområde med fri förlighet för forskare, vetenskapliga rön och teknik samt att främja utvecklingen av unionens konkurrenskraft. presenterade kommissionen sitt förslag till ramprogram för forskning och innovation under namnet Horisont bestående av tre delar: 1) förslag till ramprogram och regler för deltagande, 2) särskilt program för Öppen vetenskap, Globala utmaningar och Industriell konkurrenskraft samt Öppen innovation, 3) Euratoms forsknings- och utbildningsprogram (se faktapromemoria 2017/18:FPM155). antog konkurrenskraftsrådet en partiell allmän inriktning för förslaget till ramprogram och regler för deltagande. Överläggning med utbildningsutskottet ägde rum , . Samråd med ägde rum . Det gemensamma företaget för högpresterande Skr. presenterade kommissionen en förordning för upprättandet av ett gemensamt företag som ska styra etablerandet av ett europeiskt superdatorinitiativ, EuroHPC. Initiativet syftar till att stärka europeisk konkurrenskraft genom att utveckla superdatorer som klarar av att göra mycket avancerade och beräkningsintensiva studier (se faktapromemoria 2017/18:FPM51). Förordningen antogs av rådet . Samråd med ägde rum . presenterade kommissionen ett förslag till förordning om inrättande av ett europeiskt för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning. Förslaget omfattar också inrättande av ett nätverk av nationella samordningscentrum för cybersäkerhetsfrågor. Förslaget utgår från att när samhället blir alltmer beroende av digital teknik ökar också riskerna för allvarliga cyberincidenter. Framtida säkerhet förutsätter bl.a. att teknikens och näringslivets förmåga att skydda unionen mot cyberhot stärks. Information gavs till försvarsutskottet . Kommissionen presenterade ett förslag om etablerandet av en europeisk försvarsfond (, EDF) för perioden –2027. Mot bakgrund av den försämrade säkerhetsutvecklingen och som ett bidrag till utvecklingen av den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken syftar förslaget till att bidra till etablerandet av en stark, konkurrenskraftig och innovativ industri och teknologisk kunskapsbas inom försvarsområdet. Förslaget innebär etablerandet av ett separerat program inom unionens ramprogram för forskning och innovation, Horisont (se faktapromemoria 2017/18:FPM153). antogs partiell allmän inriktning i rådet. Överläggning med försvarsutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . för innovation och teknik (EIT) integrerar högre utbildning med forskning och innovation för att skapa nya metoder för innovation, hållbar tillväxt och konkurrenskraft samt främja företagande. EIT består av ett antal kunskaps- och innovationsplattformar (KIC-ar). närvarande har EIT initierat sex KIC-ar. är involverade i fem av dessa och deltagandet ger stora möjligheter för 2018/19:115 ytterligare medel till forskning och utbildning i . utlystes två nya KIC inom tillverkning (tillverkning med mervärde) och rörlighet i städer (smarta, gröna och integrerade transporter). I det vinnande bidraget för EIT Tillverkning ingår 50 partner från 17 länder. Från deltar AB , , och . I det vinnande bidraget för EIT Rörlighet ingår 48 partner från 15 länder. Från ingår (), och . Rymdverksamheten spelar en viktig roll för möjligheten att framgångsrikt möta globala samhälleliga utmaningar samt skapa innovativa lösningar och ge kunskap inom områden med stor betydelse för samhällsutvecklingen. 42.1Förordning om inrättande av EU:s rymdprogram och rymdprogrambyrå presenterade kommissionen ett förslag om inrättande av Europeiska unionens rymdprogram och rymdprogrambyrå (se faktapromemoria 2017/18:FPM154). Förordningen ersätter hittillsvarande förordningar för satellitnavigeringsprogrammen och , jordobservationsprogrammet , och den europeiska myndigheten för satellitnavigeringssystem samt det beslut från och rådet som etablerade stödramverket för rymdövervakning och spårning. Överläggning med utbildningsutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . EU:s sammanhållningspolitik har som mål att bidra till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning inom unionen. Den ska bidra till att minska regionala skillnader, främja social inkludering och medverka sammanhållningspolitiken främst genom regionalfonden och presenterade kommissionen sitt förslag till fyra förordningar för sammanhållningspolitiken för perioden –2027 (se faktapromemoria 2017/18:FPM133). Förhandlingarna har fokuserat på förordningen för Rådet för allmänna frågor har haft två möten, , som behandlade frågor inom sammanhållningspolitiken. diskuterades strategiska element i sammanhållningspolitiken post 2020. diskuterades partnerskapsöverenskommelsen (PÖ) om halvtidsöversynen och det gränsöverskridande samarbetet Interreg. Information i näringsutskottet och samråd med ägde rum . Ytterligare ett informationstillfälle i näringsutskottet ägde rum och överläggning i näringsutskottet . DEL 8 TRANSPORT, TELEKOM OCH Ett väl fungerande och långsiktigt hållbart transportsystem är en viktig förutsättning för att möta klimatutmaningen och för att stärka EU:s ekonomi och konkurrenskraft. En hel del arbete återstår innan den inre marknaden för transporter kan anses färdig. Tre nyckelåtgärder i den andra inremarknadsakten avser transportområdet, nämligen genomförandet av det fjärde järnvägspaketet, sjöfartsmarknaden och utvecklingen av det gemensamma luftrummet. 44.1Frågor som rör flera trafikslag 44.1.1Fonden för ett sammanlänkat godkände medlemsstaterna de projekt som ska få medfinansiering s.k. blendingutlysning. Blending är en ny typ av utlysning inom CEF med kravet att transportprojekt som ansöker om bidrag ska ta lån hos banker eller andra kreditinstitut som uppgår till motsvarande bidragsbelopp. Total budget för utlysningen var . Utlysningen har haft två ansökningsomgångar, den första och den andra då 11 svenska projekt medverkade och två projekt beviljades i medfinansiering. Ytterligare en utlysning som berörde luftfartsprojekt och heter 2017 CEF Transport SESAR har varit öppen. Den resulterade i ett projekt med en svensk aktör. har förhandlingarna om en ny förordning för Fonden för ett sammanlänkat fortlöpt för perioden (se faktapromemoria 2017/18:FPM151). informerades om förslaget till ny förordning och samråd med ägde rum. En partiell allmän inriktning beslutades vid rådet (transport, telekommunikation och energi), , . 44.1.2 Påskyndat förverkligande av det transeuropeiska transportnätet Smart TEN-T presenterade kommissionen ett förslag till förordning om rationaliseringsåtgärder för att påskynda förverkligandet av det transeuropeiska transportnätet, kallat Smart TEN-T (se faktapromemoria 2017/18:FPM114). Förordningen är en del av det s.k. tredje mobilitetspaketet och syftar till att främja och förenkla genomförandet av transeuropeiska transportnätverk (TEN-T) genom att ställa krav på de Bland annat ställs krav på att en särskild funktion i varje medlemsland ska utses för att hantera och samordna alla Skr. 2018/19:115 nödvändiga tillståndsprocesser vid TEN-T-projekt. förordningen till att minska förseningar i genomförandet av TEN-T- infrastrukturprojekt genom att sätta upp tidsgränser för tillståndsgivning och förenkla hanteringen av olika beslut och domar gällande tillståndsprocesser. En lägesrapport presenterades vid . Överläggning med trafikutskottet och samråd med hölls . 44.1.3Direktivet om kombinerade transporter Kommissionen presenterade , som en del av paketet för rörlighet, ett förslag till ändringar av direktivet om kombinerade transporter (se faktapromemoria 2017/18:FPM29). Direktivet reglerar transporter där inledande eller avslutande del sker på väg och mellanliggande delar på järnväg eller till sjöss. Kommissionen föreslår ett antal revideringar för att göra reglerna tydligare, inte minst när det gäller kontrollmöjligheterna, samt för att bättre stödja kombinerade transporter. Den största förändringen är ett nytt krav på medlemsstaterna i fråga om ett största avstånd mellan terminaler. En allmän inriktning antogs av . Information lämnades till trafikutskottet och samråd ägde rum med . 44.2.1Typgodkännande av och marknadskontroll över motorfordon