prop · H603142 · 2019-06-13 00:00:00 — De krav för den officiella statistiken som anges i 3 a § lagen (2001:99) om den officiella statistiken kan tjäna som utgångspunkt. De mest centrala av dessa krav bör gälla även för statistiken på upphandlingsområdet. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att krav införs om att statistiken på upphandlingsområdet ska vara allmänt tillgänglig samt objektiv, relevant, noggrann och jämförbar. 2018/19:142 7.2 En ny lag om upphandlingsstatistik Regeringens förslag: De grundläggande bestämmelserna om nationell upphandlingsstatistik och om registrering av annonsdatabaser ska tas in i en ny lag om upphandlingsstatistik. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans yttrar sig särskilt om förslaget. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att de grundläggande bestämmelserna om nationell upphandlingsstatistik och om registrering av annonsdatabaser bör tas in i en ny lag om upphandlingsstatistik. Den nationella statistiken bör ge en heltäckande bild av offentliga inköp. Den föreslagna nya lagen bör därför inte utesluta att uppgifter om inköp som inte är upphandlingspliktiga eller som görs med stöd av någon annan lagstiftning tillförs databasen. Mer detaljerade föreskrifter om vad som ska gälla för statistikdatabasen och för registrerade annonsdatabaser i fråga om bl.a. funktioner och teknisk prestanda ska få meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer (se avsnitt 5.2, 6.2, 6.3 och 7.1). Regeringens förslag: Beslut enligt den föreslagna lagen om upphandlingsstatistik ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd ska krävas vid överklagande till kammarrätten. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans yttrar sig särskilt om förslaget. Skälen för regeringens förslag: Beslut i fråga om registrering av en annonsdatabas och om att återkalla en registrering bör kunna överklagas av den som beslutet angår. Det går inte att utesluta att det även kan förekomma andra beslut enligt lagen som t.ex. fattas inom ramen för tillsynsarbete som bör kunna överklagas. Möjligheten att överklaga bör därför avse samtliga beslut enligt den föreslagna lagen om upphandlingsstatistik. De aktuella besluten är av sådan karaktär att målen bör handläggas i allmän förvaltningsdomstol. Målen bör, i likhet med vad som i övrigt gäller på upphandlingsområdet, omfattas av prövningstillstånd vid överklagande till kammarrätten. 8 Behandling av personuppgifter och sekretess Regeringens bedömning: Det behövs inte någon särskild reglering om sekretess när den aktuella statistiken tas fram. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrar sig i frågan, Datainspektionen och , efterfrågar en djupare analys av behovet av sekretessbestämmelser. Skälen för regeringens bedömning: Det stora flertalet av de uppgifter som ska samlas in med stöd av den föreslagna regleringen kommer inte att vara av känsligt slag. Något behov av sekretess efter det att anbudssekretessen enligt 19 kap. 3 § andra stycket offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), OSL, upphör för en upphandling torde sällan finnas. Uppgifter som avser enskilds personliga eller ekonomiska intressen kommer dock att omfattas av sekretess enligt den s.k. statistiksekretessen i 24 kap. 8 § OSL. Av 24 kap. 8 § OSL framgår att sekretess gäller i sådan särskild verksamhet hos en myndighet som avser framställning av statistik för uppgift som avser en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. Med särskild verksamhet avses verksamhet som är skild från annan verksamhet hos myndigheten. Utmärkande är att verksamheten är organiserad som en egen enhet eller liknande (prop. 1979/80:2 del A s. 263). , som föreslås vara statistikmyndighet, ger stöd till myndigheter genom att utveckla och förmedla kunskap, verktyg och metoder för offentlig upphandling. Myndigheten föreslås nu få huvudansvaret för statistiken på upphandlingsområdet, bl.a. genom att föra en nationell databas för statistik på upphandlingsområdet. Framställningen av statistik kommer att vara allmänt utredande, utan koppling till något särskilt ärende. får antas organisera arbetet med detta på sådant sätt att verksamheten hålls skild från myndighetens övriga verksamhet på sätt som avses i 24 kap. 8 § OSL. Därmed kommer framställningen av statistik utgöra en sådan särskild verksamhet som avses i 24 kap. 8 § OSL. Med enskild avses både fysiska och juridiska personer. Skyddet gäller uppgifter som innehåller identitetsbeteckningar som namn och personnummer på en enskild, men gäller även uppgifter som över huvud taget kan hänföras till en viss enskild. Sekretessen är absolut. Det finns undantag från den absoluta sekretessen som ska möjliggöra utlämnande för vissa särskilda syften. I sådana fall gäller sekretessen, men i stället med tillämpning av ett omvänt skaderekvisit. Undantagen avser utlämnande för forskningsändamål, statistikändamål, utlämnande av indirekta personuppgifter och utlämnande från dödsorsaksregistret till nationella eller regionala kvalitetsregister. Det bedöms inte finnas behov av någon ytterligare sekretessreglering utöver bestämmelserna i 24 kap. 8 § OSL. Hos register- och tillsynsmyndigheten kommer vissa uppgifter om de registrerade annonsdatabaserna och dess företrädare att finnas. Då syftet med registreringen av annonsdatabaserna bl.a. är att synliggöra vilka databaser som offentliga upphandlingar annonseras i, är utgångspunkten att uppgifterna ska vara offentliga. Detsamma gäller uppgifter om de funktioner som en annonsdatabas ska ha, såsom teknisk prestanda etc. De uppgifter om företrädarna för annonsdatabaserna som behövs för registrering, såsom namn, organisationsnummer och adress, bör inte heller vara sådana att de behöver skyddas. Det skulle dock hos myndigheten kunna förekomma uppgifter som kan utgöra affärshemligheter för företagen, framför allt i samband med myndighetens tillsyn. 2018/19:142 finns i 30 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) bestämmelser som i viss utsträckning skyddar uppgift om en enskilds affärs- eller driftförhållanden, uppfinningar eller forskningsresultat. Denna reglering bör vara tillräcklig även för den föreslagna tillsynen. Regeringen bedömer därför att någon särskild sekretessreglering inte är nödvändig för verksamheten hos registermyndigheten. 8.2EU:s dataskyddsförordning och dataskyddslagen och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), nedan kallad EU:s dataskyddsförordning, är i alla delar bindande och direkt tillämplig i samtliga EU:s medlemsländer och ska tillämpas fr.o.m. . Förordningen, som utgör den generella regleringen av personuppgiftsbehandling inom EU tillåter, och förutsätter ibland, att medlemsstaterna kompletterar förordningen med nationell lagstiftning. Dataskyddsförordningen kompletteras i av bl.a. lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning (dataskyddslagen) och förordningen (2018:219) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning. Dessa författningar är av generell karaktär och reglerar bl.a. frågor om rättslig grund för behandling av personuppgifter, känsliga personuppgifter, tillsynsmyndighetens handläggning och beslut samt skadestånd och överklagande. Dataskyddslagen är subsidiär i förhållande till annan lag eller förordning, vilket möjliggör avvikande bestämmelser i registerförfattningar. EU:s dataskyddsförordning är tillämplig på sådan behandling av personuppgifter som helt eller delvis sker på automatisk väg och på annan än automatisk behandling av personuppgifter som ingår i eller kommer att ingå i ett register (artikel 2.1). Med personuppgifter avses enligt artikel 4 i förordningen varje upplysning som avser en identifierad eller identifierbar fysisk person. En identifierbar fysisk person är en person som direkt eller indirekt kan identifieras särskilt med hänvisning till en s.k. identifierare, t.ex. ett namn, ett identifikationsnummer, en lokaliseringsuppgift, online identifikatorer eller en eller flera faktorer som är specifika för den fysiska personens fysiska, fysiologiska, genetiska, psykiska, ekonomiska, kulturella eller sociala identitet. Med behandling avses enligt artikel 4.2 en åtgärd eller kombination av åtgärder avseende personuppgifter eller uppsättningar av personuppgifter, oberoende av om de utförs automatiserat eller ej, såsom insamling, registrering, organisering, strukturering, lagring bearbetning eller ändring, framtagning, läsning, användning, utlämning genom överföring, spridning eller tillhandahållande på annat sätt, justering eller sammanförande, begränsning, radering eller förstöring. Personuppgiftsansvarig är enligt artikel 4.7 en fysisk eller juridisk person, offentlig myndighet, institution eller annat organ som ensamt eller tillsammans med andra bestämmer ändamålen och medlen för behand- Prop. 2018/19:142 lingen av personuppgifter. För att behandling av personuppgifter ska vara laglig krävs att åtminstone ett av villkoren i artikel 6.1 a–f är uppfyllda. I normalfallet torde svenska myndigheters uppdrag i första hand utgöra en rättslig grund för behandling av personuppgifter med stöd av artikel 6.1e EU:s dataskyddsförordning, dvs. på grundval av att uppdraget avser en uppgift av allmänt intresse (prop. 2017/18:105 s. 53 f.). Den grund för behandlingen som avses i artikel 6.1 c och e ska enligt artikel 6.3 fastställas i enlighet med unionsrätten eller en medlemsstats nationella rätt som den personuppgiftsansvarige omfattas av. Syftet med behandlingen ska fastställas i den rättsliga grunden eller, i fråga om behandling enligt artikel 6.1e, vara nödvändig för att utgöra en uppgift av allmänt intresse eller som ett led i den personuppgiftsansvariges myndighetsutövning. Unionsrätten eller medlemsstaternas nationella rätt ska uppfylla ett mål av allmänt intresse och vara proportionell mot det legitima mål som eftersträvas. Utöver det grundläggande kravet på att all behandling måste vara laglig, i betydelsen att någon av de rättsliga grunder som anges i artikel 6.1 ska vara tillämplig, omgärdas varje behandling av personuppgifter också av andra krav. Principerna för behandling av personuppgifter, dvs. vilka allmänna krav som gäller för all personuppgiftsbehandling, anges i artikel 5.1.Bland annat uppställs krav på att uppgifter ska behandlas på ett lagligt, korrekt och öppet sätt i förhållande till den registrerade. 8.3Personuppgiftsbehandling när upphandlingsstatistik tas fram Regeringens bedömning: Den rättsliga grunden för behandling av personuppgifter när upphandlingsstatistik tas fram kommer att finnas i lagen om upphandlingsstatistik. EU:s dataskyddsförordning, dataskyddslagen och förordningen med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning utgör tillräcklig reglering för den personuppgiftsbehandling som kan komma att ske vid registermyndigheten och statistikmyndigheten. Sammantaget bedöms det inte behövas någon ytterligare reglering av behandlingen av personuppgifter i de aktuella myndigheterna. Promemorians förslag överensstämmer inte med regeringens bedömning. I promemorian föreslås att en särskild reglering införs som uttryckligen anger att register- och statistikmyndigheten får behandla personuppgifter. Remissinstanserna: Endast Datainspektionen och yttrar sig särskilt över förslaget. Datainspektionen avstyrker förslaget. Myndigheten efterfrågar dels en djupare analys av vilka uppgifter som ska behandlas, inklusive en bedömning av om det finns behov av ytterligare reglering eller begränsning av vilka uppgifter som får behandlas, dels ett tydligt utpekande av den rättsliga grunden för behandlingen. Dessutom behövs det enligt myndigheten en analys som visar att 2018/19:142 lagstiftningen är proportionell i förhållande till det legitima mål som eftersträvas. Även framhåller den senare frågan och påtalar att sammanställda uppgifter kan utgöra känsliga personuppgifter. Skälen för regeringens bedömning: Både statistikmyndigheten och den myndighet som ansvarar för registrering och tillsyn kommer med anledning av förslagen att föra register. I den mån registren kommer att innehålla personuppgifter måste bl.a. regleringen i EU:s dataskyddsförordning, dataskyddslagen och förordningen med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning beaktas. För , som kommer att vara statistikmyndighet, innebär förslagen att myndigheten i sin statistikdatabas ska behandla uppgifter som behövs för framställning av statistik. Uppgifterna bedöms i normalfallet inte innehålla några personuppgifter. En leverantör kan dock vara en fysisk person och det kan därför föras över personuppgifter, t.ex. namn, från annonsdatabaserna till . I vilken utsträckning detta kommer att ske är dock en uppgift för myndigheten att bestämma, eftersom den kommer att besluta om vilka uppgifter som ska begäras in och vilka uppgifter som statistikdatabasen ska innehålla. Det krävs dock att myndigheten bedömer att uppgifterna är nödvändiga för framställning av statistik. För , som kommer att vara registermyndighet, kommer registerhållningen över annonsdatabaserna innebära att personuppgifter behandlas. Behandlingen kan dock begränsas till uppgifter om vilka som är företrädare för annonsdatabaserna. Sådana uppgifter är normalt sett allmänna och offentliga i bolagsregister. Endast ett mycket begränsat antal personer bedöms vidare komma att arbeta med registret. Mot denna bakgrund bedöms integritetsriskerna vara mycket små. Trots att personuppgifter kommer att behandlas i väldigt liten omfattning hos de båda myndigheterna är det, som Datainspektionen och påtalar, viktigt att det finns ett rättsligt stöd för behandlingen. I enlighet med vad som anförts i avsnitt 6.1 torde i normalfallet myndigheternas uppdrag i första hand utgöra en rättslig grund för behandling av personuppgifter med stöd av artikel 6.1 e i EU:s dataskyddsförordning, dvs. på grundval av att uppdraget avser en uppgift av allmänt intresse. När det gäller den personuppgiftsbehandling som kan komma att ske hos statistikmyndigheten och registreringsmyndigheten kommer den rättsliga grunden för behandlingen ytterst att finnas i lagen om upphandlingsstatistik. Uppgifterna kan förutom namn och adresser avse personnummer. Något behov av att behandla känsliga personuppgifter bedöms inte finnas i någon av myndigheternas verksamheter. EU:s dataskyddsförordning, dataskyddslagen, lagen om upphandlingsstatistik och förordningen med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning bedöms sammanfattningsvis utgöra en tillräcklig reglering för den personuppgiftsbehandling som kan komma att ske vid och . Enligt regeringen finns det därför inte behov av någon ytterligare reglering av behandlingen av personuppgifter vid de aktuella myndigheterna. Regeringens förslag: Den nya lagen ska träda i kraft . Ändringarna i lagarna på upphandlingsområdet ska träda i kraft . Regeringens bedömning: Några övergångsbestämmelser behövs inte. Promemorians förslag överensstämmer inte med regeringens förslag och bedömning. I promemorian föreslås att samtliga författningar ska träda i kraft . I promemorian redovisas inte någon bedömning avseende behovet av övergångsbestämmelser. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrar sig särskilt i frågan avstyrker tidpunkten för ikraftträdandet. föreslår ett ikraftträdande i två steg, där skyldigheten att annonsera i en godkänd databas senareläggs i förhållande till övriga delar. Även och anser att tidsplanen måste ses över. rekommenderar att regeringen avvaktar resultatet av utredningen och enklare regler för upphandlingar under EU:s tröskelvärden samt vissa överprövningsfrågor (dir. 2017:69) innan något förslag till en ny lag om upphandlingsstatistik lämnas. bedömer att innehållet i den föreslagna lagen om upphandlingsstatistik omfattas av anmälningsplikten enligt och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (anmälningsdirektivet). Skälen för regeringens förslag och bedömning: Regeringen anser att det är angeläget att samtliga berörda parter har en reell möjlighet att anpassa sig till annonseringsskyldigheten. Regeringen bedömer därför, i likhet med , att ikraftträdandet bör ske i två steg. Som påpekar bör förslaget vara anmälningspliktigt enligt anmälningsdirektivet. Med hänsyn till lagstiftningsprocessen, samt myndigheternas och övriga intressenters behov av förberedelse, bör den nya lagen som ett första steg träda ikraft . Därefter bör ändringarna i de gällande lagarna på upphandlingsområdet träda ikraft . Därmed minskas risken för att upphandlande myndigheter och enheter ställs inför en situation då de är skyldiga att annonsera i godkända annonsdatabaser, men det ännu inte finns några annonsdatabaser med tillstånd som de kan annonsera i. Annonseringsskyldigheten kommer att innebära störst skillnad för små upphandlande myndigheter och enheter som inte annonserar i annonsdatabaser. För att underlätta för dessa bör information om ändringen delges dem före ikraftträdandet. Även registreringen av annonsdatabaser bör påbörjas före ikraftträdandet. Efter ikraftträdandet av den nya lagen kan registreringen av annonsdatabaserna inledas. Efter ikraftträdandet av ändringarna i upphandlingslagarna ska all annonsering göras med iakttagande av lagens bestämmelser, 2018/19:142 således även annonsering i upphandlingar som har påbörjats före ikraftträdandet. Det finns därför inte något behov av särskilda övergångsbestämmelser. Vid ikraftträdandet av den nya lagen bedöms det inte finnas några pågående upphandlingar enligt den tidigare gällande lagen (2007:1091) om offentlig upphandling eller lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. Om det skulle finnas upphandlingar av detta slag är de så få till antalet att det inte har någon större betydelse att de inte omfattas av de föreslagna reglerna. Det bedöms därför inte finnas behov av några särskilda övergångsbestämmelser för upphandlingar av detta slag. Statlig styrning och tillsyn Regeringens bedömning: För staten som helhet möjliggör förslagen bättre beslutsunderlag samt ökade möjligheter till styrning och uppfölj- För och kan bättre sta- tistik leda till bättre beslutsunderlag och allokering av resurser för stöd Vissa merkostnader kan uppstå för arbete med främst statistikdatabasen samt för upp- startsarbete och löpande arbete med registrering av och tillsyn över De senare kostnaderna kommer att kunna finansiera med avgiftsintäkter. I övrigt bedöms myndigheternas merkostnader kunna rymmas inom befintliga ramar. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna yttrar sig inte särskilt i frågan. bedömer att den föreslagna årliga av- giften sannolikt inte fullt ut kommer att finansiera myndighetens kostnader och att den nya verksamheten kommer medföra behov av minst ytterligare uppskattar det framtida res- ursbehovet för statistikmyndigheten till minst två årsarbetskrafter. utöver tillkommer en engångskostnad för framtagandet av den nationella statistikdatabasen och en löpande kostnad för driften av databasen. Skälen för regeringens bedömning Innehållet i annonser om offentliga upphandlingar ska utökas Att utöka innehållet i annonserna om upphandlingar innebär förbättrade möjligheter till strategisk styrning och uppföljning för regeringen. kommer genom de aktuella förslagen bättre kunna uppfylla sina skyldigheter gentemot EU enligt upphandlingsdirektiven. enklare att uppfylla kraven i artikel 84 i LOU-direktivet och artikel 100 i LUF-direktivet om att tillhandahålla individuella rapporter om förfaranden för tilldelning av kontrakt genom att de uppgifter som ska ingå i rapporterna samlas in av statistikmyndigheten i samband med efterannonseringen. Europeiska kommissionen har vidare i sin landrapport för påtalat brister i efterannonseringen i . Genom förslagen skulle kvaliteten på annonsuppgifterna i kunna säkerställas. Kravet att ska lämna en statistikrapport till kommissionen med det totala uppskattade värdet på offentliga upphandlingar skulle genom den föreslagna regleringen kunna uppfyllas på ett mer tillförlitligt sätt. Vidare tillgodoses behovet av att få fram uppgifter till de övervakningsrapporter som ska skicka till kommissionen. För och kommer uppgifterna som samlas in leda till bättre statistik om offentlig upphandling. Detta kan i sin tur leda till bl.a. mer välgrundade beslut samt bättre allokering av resurser för stöd och tillsyn. Även andra statliga myndigheter, som t.ex. Kammarkollegiet, ESV och , kan ha nytta av bättre statistik om offentlig upphandling. Kostnader för inrättandet och driften av statistikdatabasen och sammantagna inköpskostnad för statistiken om offentlig upphandling uppgick till ca . Utöver detta tillkom kostnader om ca en årsarbetskraft för bearbetning och presentation av statistiken. Kostnaden för framtagande av statistiken väntas inte minska om myndigheterna får ett ökat ansvar för insamling och förvaltning av samt tillsyn över statistiken. Som exempel på nya kostnader som uppstår till följd av förslagen kan nämnas kostnader för driften av statistikdatabasen som förläggs till . Utöver detta innebär själva framtagandet av databasen en engångskostnad. Investeringskostnaden för myndighetens arbete med att upprätta den nationella statistikdatabasen kan uppskattas till ca 6,5–. får också ansvar för att ge stöd till användarna av statistikdatabasen, t.ex. genom vägledningar, föreläsningar, nyhetsbrev, information på webbplatsen eller via telefon. De ovan nämnda kostnaderna, liksom de löpande kostnader som förslaget innebär, bedöms kunna hanteras inom befintliga anslagsramar. ansvarar redan för tillsynen över den offentliga upphandlingen och upphandlingslagstiftningen. En engångskostnad kommer att uppstå för upprättandet av ett register över annonsdatabaserna. har uppskattat att uppstartskostnaderna sammantaget kan uppgå till . Myndigheten får sedan löpande kostnader för att förvalta registret och för att registrera, utöva tillsyn och i förekommande fall återkalla registreringar av annonsdatabaser. Den senare delen av verksamheten ska vara avgiftsfinansierad. Eftersom endast ett mindre antal aktörer bör vara aktuella för registrering bedöms denna verksamhet bli av mindre omfattning. Kostnaderna för ansökningsförfarandet bör kunna täckas av den föreslagna ansökningsavgiften. Det är inte osannolikt att det, utöver de leverantörer som verkar på marknaden, kan tillkomma ytterligare annonsdatabaser på marknaden när den föreslagna regleringen träder i kraft. Kostnaderna för löpande registerhållning och tillsyn över databaserna kan bedömas motsvara kostnaderna för en kvarts årsarbetskraft, ca . Regeringen bedömer, till skillnad från 2018/19:142 , att denna kostnad kommer att kunna täckas av den föreslagna registeravgiften. Om det blir ett färre antal aktörer som ansöker om registrering minskar arbetet och därmed även kostnaderna för registerhållningen. Förslagen innebär att de upphandlande myndigheternas och enheternas efterlevnad av annonseringsbestämmelserna kommer att öka till följd av att utformningen av annonsdatabaserna kommer att säkerställa att annonserna innehåller de uppgifter som krävs. Detta bedöms minska behovet av tillsyn, även om huvudfokus för tillsynen är otillåtna direktupphandlingar. bedöms inte behöva bedriva en alltför omfattande tillsyn. Myndighetens totala kostnader med anledning av förslagen beräknas därför inte öka mätbart. Överklagande av beslut enligt lagen om upphandlingsstatistik torde inte bli vanligt förekommande.