prop · H70329 · 2019-10-16 00:00:00 — Det svenska stödet kanaliseras bland annat genom flera FN- organ på plats i landet samt genom och internationella organisationer såsom IRC () och NRC (). Därutöver ställs expertpersonal till förfogande genom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. 5Förenta nationernas stabiliseringsinsats i , Minusma Med fastställande av att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet antog resolution , med stöd av kapitel VII. Därmed upprättades en integrerad multidimensionell stabiliseringsinsats i , Minusma, för en period om inledningsvis . övertog Minusma ansvaret från AU-insatsen Afisma. Den militära personal och de poliser i Afisma som då var utgrupperade i integrerades i FN-insatsen. Minusmas mandat har förlängts , då mandatet förlängdes till genom resolution . Insatsens styrka får uppgå till högst 13 289 militär personal och 1 920 poliser. Dessutom får ytterligare civil personal ingå i insatsen i den utsträckning som FN bedömer nödvändig för att lösa uppgifterna i mandatet. Minusma har enligt resolution (2019) följande huvudsakliga uppgifter: stödja genomförandet av fredsavtalet, stödja stabilisering av landet och skydda civila, stödja den politiska dialogen och nationell försoning, främja och skydda mänskliga rättigheter samt stödja humanitär biståndsverksamhet. I den senaste mandatförlängningen tillkom en strategisk prioritering för Minusma som innebär att insatsen ska underlätta genomförandet av en malisk-ledd strategi för att skydda civila, minska våldet mellan grupper i samhället och återupprätta statlig styrning, den statliga närvaron liksom tillhandahållande av grundläggande sociala tjänster i . Insatsen har dessutom rätt att ge stöd inom följande områden: Prop. 2019/20:29 stabiliseringsprojekt, hantering och desarmering av vapen och ammunition, bevarande av kulturarv samt till sanktionskommitté 1267/1989/2253 Isil (Daesh) och Al-Qaida. beslutade G5 (, , , och ) att verkställa det tidigare fattade beslutet om en gemensam regional styrka. Upprättandet av styrkan välkomnades i FN:s resolution (2017), och antog säkerhetsrådet resolution om stöd från Minusma till G5 Sahelstyrkan. Av resolutionen framgår att Minusma kan stötta den gemensamma styrkan inom vissa områden, såsom med bränsle, vatten och medicinsk evakuering –så länge stödet inte påverkar Minusmas egen förmåga och kapacitet negativt. leds Minusma av FN:s generalsekreterares särskilda representant från . Den svenska generallöjtnanten är styrkechef i insatsen. uppgick den militära personalen i insatsen till ungefär 11 632 personer, medan antalet poliser var 1 767 och antalet övriga civila anställda ungefär 1 400 (internationella och lokalanställda). Insatsen är huvudsakligen utgrupperad i och i norra . Högkvarteret för insatsen, med både civil och militär ledning, ligger i och sektorshögkvarter finns i Timbuktu, och . Ett regionalt kontor finns i . 6Folkrättsligt mandat för insatsen Genom resolution (2013) fastställde att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet och beslutade, med stöd av kapitel VII i , att upprätta Minusma. Insatsen har förlängts genom resolutionerna (2014), 2227 (2015), 2295 (2016), 2364 (2017), 2423 (2018) samt senast genom resolution 2480 (2019) då insatsen förlängdes till . Det finns även en inbjudan till FN av som utgör ytterligare en folkrättslig grund för insatsen. En förutsättning för att det ska finnas kontinuitet i det folkrättsliga mandatet också efter är att förlänger Minusma efter detta datum. I resolution (2019) bemyndigas Minusma att vidta alla nödvändiga åtgärder i enlighet med sin förmåga och inom sitt geografiska insatsområde för att utföra insatsens uppgifter. Rätten för Minusma att använda våld grundas ytterst på säkerhetsrådets mandat i enlighet med FN- stadgans kapitel VII och måste stå i överenstämmelse med de mänskliga rättigheterna samt i tillämpliga fall den internationella humanitära rätten. Rätten till våldsanvändning har preciserats i insatsregler som innebär att styrkan under vissa omständigheter kan tillgripa våldsmedel som går utöver traditionellt självförsvar. Målsättningen med fortsatt svenskt Utredningen om samlade engagemang i –2014 (SOU 2017:16) pekade bl.a. på vikten av nationella mål i internationella insatser för att möjliggöra löpande uppföljning. Regeringen har i skrivelsen samlade politik för internationell civil och militär krishantering (skr. 2016/17:196 s. 29) behandlat målformuleringar och konstaterat att nationella mål för internationella fredsbevarande insatser måste vara förenliga med det mandat som insatserna har och att det är av stor vikt att eventuella nationella målsättningar inte konkurrerar med insatsens samlade målsättningar. Det svenska deltagandet i Minusma innefattar politiska, strategiska, operativa och taktiska målsättningar. Det övergripande målet med deltagande i insatsen är att bidra till att uppfylla Minusmas mandat enligt säkerhetsrådsresolution (2019) och därigenom bidra till förbättrad säkerhet i , bland annat genom att återfår kontroll över hela territoriet, samt att understödja långsiktigt hållbara politiska lösningar på krisen i landet. Det är också troligt att en förbättrad situation i skulle få positiva effekter för situationen beträffande säkerhet, utveckling och mänskliga rättigheter i hela Sahelregionen. Problem i som relaterar till bland annat irreguljär migration samt till organiserad brottslighet har konsekvenser inte bara för länderna i regionen, utan även för . På insatsnivå ska det svenska förbandet bidra till stabilitet i operationsområdet genom patrullering och närvaro och på så sätt bidra till att uppfylla FN:s säkerhetsråds resolution (2019). Det svenska bidraget baseras på ett folkrättsligt mandat och bidrar till försvaret av mänskliga rättigheter. Bidraget till Minusma är en komponent i det bredare svenska stödet till och engagemanget i och Sahelregionen som syftar till långsiktig stabilitet och utveckling. Detta sker bilateralt samt genom EU, FN och andra internationella organisationer. Genom att delta i FN:s stabiliseringsinsats i utgör en solidarisk samarbetspartner i arbetet för att öka säkerheten, förebygga konflikter samt skapa förutsättningar för hållbar stabilitet och utveckling i såväl som i . Mätbara nationella målsättningar för det svenska militära bidraget till Minusma inkluderar följande: 1.Sveriges styrkebidrag till Minusma har det övergripande målet att bidra till att uppfylla Minusmas mandat enligt säkerhetsrådets resolution och därigenom bidra till förbättrad säkerhet i och långsiktig fred. ska bidra till stabilitet inom operationsområdet. 2.Sverige ska när så är möjligt och med tillgängliga resurser stödja förband från andra truppbidragarländer att stärka sin kompetens och på så sätt ha större möjligheter att bidra till Minusmas mandatuppfyllnad och skydd av civila samt sig själva. har det svenska militära bidraget stöttat förband från andra truppbidragarländer att stärka sin kompetens. Genom den feministiska utrikespolitiken arbetar för att stärka kvinnors och flickors inflytande och egenmakt samt åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. fredsprocesser samt i freds- och statsbyggande är en förutsättning för hållbar fred och säkerhet. 1325 om kvinnor, fred och säkerhet och dess efterföljande resolutioner utgör en viktig del av Minusmas verksamhet och genomförandet av dess mandat. ska som deltagare i insatsen stödja och påskynda ansträngningarna att genomföra 1325 , med efterföljande resolutioner, om kvinnor, fred och säkerhet. Resolutionens åtaganden ska genomsyra det svenska förbandets verksamhet. All svensk personal som ingått i det svenska bidraget har varit utbildad och haft kunskap i praktisk tillämpning av resolution . ska även fortsättningsvis säkerställa att så förblir fallet för all personal som ingår i insatsen. 4.Ytterligare en målsättning med svenskt deltagande i Minusma är att Försvarsmakten ska fördjupa sin kunskap om och erfarenhet av FN:s fredsfrämjande verksamhet, för att när tillfälle ges kunna lämna ytterligare styrkebidrag till FN om behov finns och efterfrågad förmåga finns tillgänglig, samt bidra till att bygga förmågan hos våra nationella krigsförband och staber genom att skapa möjligheter att utveckla personal genom erfarenheter i en internationell kontext. 5.Sverige är en solidarisk samarbetspartner i FN och dess fredsfrämjande verksamhet, och deltagandet i Minusma är ett uttryck för detta engagemang. På så sätt bidrar till arbetet för en ökad säkerhet, förebyggandet av konflikter samt för att skapa förutsättningar för hållbar fattigdomsbekämpning och utveckling. Detta engagemang går hand i hand med övriga stöd till samt organisationens fonder och program som är aktiva i . 6.Försvarsmakten har militärstrategiska och militärtekniska mål med deltagandet i Minusma. Deltagandet i Minusma ska bidra till att utveckla förmågan hos nationella krigsförband att samverka i en internationell kontext. Genom deltagandet i multinationella insatser främjas svensk militär personals interoperabilitet och förståelse för kunskaper om metoder, procedurer och arbetssätt. Detta är tillsammans med erfarenheten av att delta i skarp operativ verksamhet svårt att uppnå endast genom övnings- och träningsverksamhet i en nationell kontext och utgör en viktig och värdefull erfarenhet för Försvarsmakten. FN utvärderar kontinuerligt insatsen genom generalsekreterarens kvartalsvisa rapporter samt strategiska översyner. Försvarsmakten analyserar löpande det svenska bidraget och dess Rapportering och analys från ambassaden i av de politiska, militära och humanitära förhållandena i landet vägs också in i regeringens sammanvägda överväganden kring det svenska bidraget. I en politiskt och ekonomiskt turbulent period i kan det vara svårt att mer detaljerat mäta effekten på utvecklingen i landet av Minusmas 2019/20:29 närvaro och det svenska bidragets insatser. Det svenska förbandsbidraget utgör endast en liten del av FN-insatsen, vilket bidrar till metodologiska svårigheter vid utvärdering av bidraget. Möjligheten att mäta det svenska bidragets effekt på leveransen av Minusmas mandat. samt säkerhetsutvecklingen i och genomförandet av fredsavtalet är begränsad, vilket måste tas i beaktande vid utvärderingar. Regeringen återkommer till om en förlängning av truppbidraget blir aktuellt. 8Det svenska militära bidraget till Minusma Det svenska bidraget till Minusma föreslås utgöras av ett lätt skyttekompani. I det svenska förbandet skulle även en nationell stödenhet bland annat innehållande sjukvårdsförmågor samt personal för drift och underhåll av nationell infrastruktur och materiel ingå. Avsikten är dessutom att även fortsättningsvis placera stabsofficerare vid relevanta staber. Huvuduppgiften för det svenska förbandet är att inom ramen för tillgängliga resurser och förmågor bidra till upprätthållandet av insatsens mandat i enlighet med säkerhetsrådets resolution (2019). Det svenska skyttekompaniet föreslås vara stationerat i , huvudort i Minusmas östra sektor. Emellertid kan det svenska styrkebidraget användas i hela Minusmas insatsområde. Parallellt med det svenska styrkebidraget i ska det svenska bidraget också utgöras av en styrka för avvecklingen av det tidigare svenska förbandsbidraget med tillhörande infrastruktur i Timbuktu. Bidraget kommer att stå till sektorchefens förfogande för att lösa uppgifter inom ramen för befintliga förmågor och resurser. Avvecklingsstyrkan ska innehålla för uppgiften relevanta förmågor, bland annat för skydd och bevakning samt nödvändiga sjukvårdsförmågor. kommer att fortsätta bidra med att förstärka skyddet av Camp i Timbuktu och FN:s stora förläggning i Sektor Väst med en varningsradar så länge ett svenskt truppbidrag finns på plats. Det svenska bidraget förutses under normala omständigheter uppgå till cirka 220 personer på plats. Styrkan ska med kort varsel kunna förstärkas tillfälligt för räddnings-, evakuerings- och förstärkningsinsatser vid försämrat säkerhetsläge eller förbandsrotationer. Sammantaget ska det svenska bidraget kunna uppgå till högst 470 personer. arbetar aktivt med att nå FN:s mål om att öka antalet kvinnor i de militära insatserna. Hotbilden för personalen kommer att variera. Försvarsmakten kommer att göra löpande hot- och riskbedömningar och vidta eventuella åtgärder utifrån denna bedömning. Det innebär bland annat att insatsen anpassar verksamheten till tillgången på helikoptrar, då det alltjämt finns brister i förmågan och tillgången till helikoptrar med har arbetat aktivt med frågan med FN vid återkommande tillfällen och situationen har förbättrats. 2019/20:29 anledning av att brister kvarstår anpassas verksamheten så att nationella krav på tillgång till medicinsk behandling kan garanteras. Bristen på helikoptrar påverkar inte sjukvårdsförmågan utan endast operationsradien för det svenska förbandet. Regeringens överväganden och förslag Regeringens förslag: medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för deltagande i stabiliseringsinsats i (Minusma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Regeringens bedömning: Det svenska styrkebidraget kommer under normala omständigheter att uppgå till cirka 220 personer på plats. Skälen för regeringens förslag och bedömning: och fram till det internationella samfundets ingripande gjorde sig väpnade terrorist- och extremistgrupper samt kriminella grupper skyldiga till omfattande övergrepp och orsakade stort mänskligt lidande i , särskilt i landets norra delar. och en konstitutionell och demokratisk ordning återupprättades. försämrades emellertid säkerhetssituationen igen, med väpnade attacker mot civilbefolkning, maliska säkerhetsstyrkor och Minusma. fredsavtal slöts i efter flera månaders förhandlingar i Genomförandet av fredsavtalet har gått långsamt och huvuddelen av avtalet har inte genomförts. Den av avtalet föreskrivna DDR-processen har gått framåt , medan genomförandet av de politiska och institutionella reformerna, inklusive decentraliseringen, i allt väsentligt Det internationella samfundet har vid upprepade tillfällen påpekat vikten av att fredsavtalets genomförande sker skyndsamt. fortsätter situationen i , framför allt i de centrala delarna, Detta relaterar bland annat till säkerhetsutmaningar såsom terrorism, transnationell organiserad brottslighet och trafficking. tidigare råder en svår humanitär situation, som allvarligt försämrats på grund av säkerhetsläget. Därtill har konflikten i haft ett negativt inflytande på individers möjligheter att åtnjuta sina mänskliga rättigheter och på säkerheten och utvecklingen i regionen som helhet. långsiktigt behov av omfattande stöd för att skapa en säkerhetsnivå som möjliggör den utveckling som den nuvarande regeringen nu planerar för och som befolkningen är i stort behov av, inte minst i landets centrala och Som ett led i uppfyllandet av sitt mandat att skydda civila har Minusma i ökad utsträckning tvingats använda sig av en mer offensiv taktik. konsekvens av detta har insatsens opartiskhet i konflikten emellanåt ifrågasatts av vissa av de väpnade grupperingarna. Regeringen välkomnar FN:s säkerhetsrådsresolutioner (2013), 2164 (2014), 2227 (2015), 2295 (2016), 2364 (2017), 2423 (2018) och 2480 (2019) samt det mångsidiga mandat som därigenom getts till Regeringen välkomnar även att FN:s generalsekreterares särskilda representant getts ett tydligt mandat att stödja parterna att uppfylla fredsavtalet samt bidra till nationell dialog och försoning i . Regeringen välkomnar vidare det arbete som pågår vid för att effektivisera FN:s fredsfrämjande arbete och skyddet av den fredsbevarande personalen med grund i den så kallade . beslut genom resolution (2019), och inbjudan av till FN, ger en tydlig folkrättslig grund för ett svenskt bidrag till Minusma. Ett fortsatt svenskt styrkebidrag till Minusma ligger i linje med engagemang för fred och utveckling i och är en del av en samlad svensk ansats i . är engagerat i med ett omfattande humanitärt stöd, bilateralt utvecklingssamarbete och sekundering av poliser till Minusma. bidrar med civila experter till EU:s civila rådgivningsinsats riktad till säkerhetssektorn, EUCap , och med personal till EU:s militära utbildnings- och rådgivningsinsats till stöd för försvarsmakt, EUTM . Det finns också ett svenskt intresse av att bidra till de internationella ansträngningarna att minska förekomsten av terrorism och grov organiserad brottslighet, däribland människosmuggling. noteras att problem i som relaterar till bland annat irreguljär migration samt till organiserad brottslighet har konsekvenser inte bara för länderna i regionen utan även för . FN:s säkerhetsrådsresolutioner (2013), 2164 (2014), 2227 (2015), 2295 (2016), 2364 (2017), 2423 (2018) och 2480 (2019) har gett ett kraftfullt mandat som bland annat gett Minusma goda förutsättningar att öka säkerheten såväl för nödlidande människor som för humanitära biståndsorganisationer som är verksamma i och regionen. Minusma ska kunna genomföra sitt mandat krävs att FN:s medlemsstater ställer resurser i form av välutbildade styrkebidrag till förfogande. är särskilt angeläget eftersom insatsen verkar i en komplex miljö och behöver hantera en militär problematik bland annat med asymmetriska hot i en omfattning som är ny för FN. Det svenska bidraget är ett kvalificerat bidrag med adekvat utbildning och utrustning som kommer att bidra till att öka den militära styrkechefens samlade militära förmåga. Det svenska styrkebidraget föreslås bestå av ett lätt skyttekompani som tillsammans med en nationell stödenhet ska utgöra del av Minusmas samlade förmåga att upprätthålla säkerhetsresolution (2019). svenska skyttekompaniet planeras vara stationerat i , huvudort i Minusmas östra sektor. Emellertid kan det svenska styrkebidraget användas i hela Minusmas insatsområde. Parallellt med det svenska styrkebidraget i ska det svenska bidraget också utgöras av en styrka för avveckling av det tidigare svenska förbandsbidraget med tillhörande infrastruktur i Timbuktu. Förstärkningen med varningsradar inleddes och förlängs med anledning av det försämrade säkerhetsläget så länge Försvarsmakten anser att förmågan är relevant i insatsområdet kopplat till myndighetens hot- och riskbedömning. personer på plats fram till . Regeringen angav i Prop. 2019/20:29 propositionen Svenskt deltagande i stabiliserings- insats i (prop. 2017/18:180) att ett eventuellt fortsatt styrkebidrag till Minusma skulle kräva en ominriktning av det svenska förbandsbidraget. Avvecklingen av Camp är en del av denna process. Av 15 kap. 16 § regeringsformen följer att medgivande krävs för att en svensk väpnad styrka ska kunna sändas till ett annat land om det inte finns en skyldighet att fullgöra en internationell förpliktelse som har godkänt eller ett medgivande i lag. Eftersom det i detta fall inte är fråga om en internationell förpliktelse som har godkänts av och ett bemyndigande i lag saknas, krävs medgivande för att en svensk väpnad styrka ska kunna delta i Minusma. Det aktuella svenska styrkebidragets förmåga och uppgifter är sådana att det är att betrakta som en väpnad styrka i regeringsformens mening. Under försämrade säkerhetsförhållanden är det viktigt att regeringen har möjlighet att tillfälligt förstärka de väpnade militära insatser som genomför. Förstärkningen kan omfatta exempelvis tillförsel av materiel, undsättning och evakuering. En räddnings-, evakuerings- och förstärkningsinsats är till sin natur tillfällig och tidskritisk. En insats av detta slag måste även vara anpassad till den specifika situationen. Detta gör att det i förväg är svårt att uppskatta omfattningen av och kostnaderna för en sådan insats. Mot denna bakgrund, och även om normalnivån på det svenska bidraget kommer att vara cirka 220 personer på plats, söker regeringen medgivande att ställa en svensk väpnad styrka om högst 470 personer till förfogande för Minusma till . Medgivandet bör enligt regeringens mening gälla under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat från . Försvarsmakten kommer att göra löpande hot- och riskbedömningar och vidta eventuella åtgärder utifrån denna bedömning. Regeringen beräknar att kostnaden för det svenska bidraget kommer att uppgå till högst . Kostnaderna ska belasta det under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap uppförda anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt och är beräknade utifrån den justerade beräkningsmodellen för kostnadsfördelning mellan anslag 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt och anslag 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Merkostnader för eventuella förstärknings- och evakueringsåtgärder samt återställandekostnader till följd av insatsen ryms inom den i budgetpropositionen beräknade ramen för anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt. 2019/20:29 Bilaga 1 (Afrikanskledda internationella stödinsatsen i ) Al-Qaeda in the Islamic Maghreb (i All Sources Information Fusion Unit African Union (Afrikanska unionen) Coordination des mouvements de l’Azawad Disarmament, demobilisation and reintegration (avväpning, demobilisering och återintegrering) Economic Community of West African States (Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap) (Europeiska unionens afirådgivnings- och utbildningsinsats till stöd för civila EU Special Representative (särskild representant för European Union Training Mission (Europeiska unionens militära uppdrag i syfte att bidra till utbildning av den maliska försvarsmakten) International Criminal Court (Internationella Jama'a ul-Islam wa al-Muslimin' United Nations Multidimensional Integrated Stabilization Mission in (FN:s l’Azawad (Nationella rörelsen för Azawads Office of the High Commissioner for Human Rights (FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter) United Nations Integrated Strategy for the Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i