prop · H60356 · 2019-03-12 00:00:00 — redogörelsen på grund av att före- taget har gett en sådan kapitalför- valtare som avses i artikel 2 i och rådets direktiv /36/EG av om utnyttjande av vissa aktie- ägares rättigheter i börsnoterade företag, i lydelsen enligt Europa- parlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/828, i uppdrag att an- svara för investeringarna, ska för- säkringsföretaget på webbplatsen uppge var kapitalförvaltaren har offentliggjort informationen om om- röstningarna. Informationen ska tillhanda- hållas utan kostnad. Livförsäkringsföretags redogö- relser för investeringar i aktier Ett livförsäkringsföretag som in- vesterar i aktier som är upptagna till handel på en sådan reglerad mark- nad som avses i 1 kap. 4 b § lagen (2007:528) om värdepappersmark- naden och som har getts ut av ett bolag inom EES, ska i fråga om sådana aktier redogöra för hur de viktigaste inslagen i investerings- strategin stämmer överens med pro- filen och löptiden för försäkrings- företagets åtaganden och hur de inslagen bidrar till tillgångarnas ut- veckling på medellång till lång sikt. Denna paragraf gäller inte såda- na placeringar där försäkringsta- garna eller andra ersättningsbe- rättigade bär placeringsrisken. Om en sådan kapitalförvaltare som avses i artikel 2 i Europa- parlamentets och rådets direktiv /36/EG av om utnyttjande av vissa aktieägares rättigheter i börsnoterade företag, i lydelsen enligt Europaparlamen- tets och rådets direktiv (EU) 2017/828, investerar för ett livför- säkringsföretag och investeringar- na avser aktier som är upptagna till handel på en sådan reglerad mark- nad som avses i 1 kap. 4 b § lagen (2007:528) om värdepappersmark- naden och som har getts ut av ett bolag inom EES, ska försäkrings- företaget i fråga om sådana aktier redogöra för 1.hur överenskommelsen med kapitalförvaltaren främjar att inves- teringsstrategin och investerings- besluten stämmer överens med profilen och löptiden för försäk- ringsföretagets åtaganden, 2.hur överenskommelsen med kapitalförvaltaren främjar investe- ringsbeslut som grundas på bedöm- ningar av portföljbolagens finan- siella och icke-finansiella resultat på medellång till lång sikt och främjar ett engagemang i port- följbolagen i syfte att förbättra deras resultat på medellång till lång sikt, 3.hur dels metoden och tiden för ut- värdering av kapitalförvaltarens pres- tationer, dels ersättningen för kapi- talförvaltningstjänsterna stämmer överens med profilen och löptiden för försäkringsföretagets åtaganden och hur det långsiktiga resultatet i abso- luta tal beaktas, 4.hur försäkringsföretaget beva- kar dels kapitalförvaltarens kostna- der för portföljens omsättning, dels portföljens avsedda omsättnings- hastighet eller gränser för omsätt- ningshastigheten, och 5.hur som överens- kommelsen med kapitalförvaltaren gäller. Om överenskommelsen med kapi- talförvaltaren saknar en eller flera av de delar som redogörelsen ska omfatta, ska försäkringsföretaget tydligt ange skälen för det. Den information som avses i 8 a och 8 b §§ ska hållas tillgänglig utan kostnad på livförsäkringsföre- företaget inte har en egen webb- plats får informationen hållas till- gänglig på en annan webbplats som enkelt kan nås. dock avstå från att göra en uppda- tering om det inte har skett någon informationen i den solvens- och verksamhetsrapport som avses i 2 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.En årlig redogörelse enligt 6 kap. 13 b § ska hållas tillgänglig första gången . 3.Bestämmelserna i 6 kap. 13 a–13 d §§ och 16 kap. 8 a–8 c §§ ska även tillämpas av försäkringsföretag som enligt punkt 2 i övergångsbestämmel- serna till lagen (2015:700) om ändring i försäkringsrörelselagen (2010:2043) tillämpar delar av försäkringsrörelselagen i en äldre lydelse för verksamhet som avser tjänstepensionsförsäkring. Vid erbjudande och tillhanda- hållande av tjänster enligt första och andra styckena ska 8 kap. 2, 9– 12, 14–20 och 22 §§ och 9 kap. 1, 3–10, 12–29, 30 a och 40 §§, 41 § första stycket och 43 § lagen (2007:528) om värdepappersmark- naden tillämpas. Medel som tas emot med redovisningsskyldighet enligt andra stycket 2 ska omedel- bart avskiljas från AIF-förvaltarens egna tillgångar. Förslag till lag om ändring i lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investeringsfonder Härigenom föreskrivs1 i fråga om lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investeringsfonder dels att 3 kap. 2 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas sex nya paragrafer, 8 kap. 27 a–27 d §§ och 10 kap. 6 a och 12 §§, och närmast före 8 kap. 27 a § och 10 kap. 12 § nya rubriker av följande lydelse. En extern AIF-förvaltare med tillstånd enligt 1 §, får av Finansinspektio- nen ges tillstånd att utföra diskretionär förvaltning av investeringsportföl- jer. En AIF-förvaltare med tillstånd för diskretionär förvaltning av inves- teringsportföljer får efter tillstånd av 1.förvara och administrera andelar eller aktier i företag för kollektiva investeringar, 2.ta emot medel med redovisningsskyldighet, 3.ta emot och vidarebefordra order i fråga om finansiella instrument, Vid erbjudande och tillhanda- hållande av tjänster enligt första och andra styckena ska 8 kap. 2, 9– 12, 14–20 och 22 §§ och 9 kap. 1, 3–10, 12–29 och 40 §§, 41 § första stycket och 43 § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden tilläm- pas. Medel som tas emot med redovisningsskyldighet enligt and- ra stycket 2 ska av- skiljas från AIF-förvaltarens egna tillgångar. Principer för aktieägar- engagemang En AIF-förvaltare med tillstånd enligt 3 kap. 1 § som förvaltar en 1Jfr och rådets direktiv /36/EG av om utnyttjan- de av vissa aktieägares rättigheter i börsnoterade företag, i lydelsen enligt Europaparlamen- tets och rådets direktiv (EU) 2017/828. 2 Senaste lydelse 2017:701. medel placeras i aktier som är upp- tagna till handel på en reglerad marknad och som har getts ut av ett bolag inom EES, ska anta principer fråga om sådana aktier. perna ska det framgå hur förval- manget i fondens investeringsstra- Principerna ska beskriva hur för- 1. övervakar relevanta frågor om bolag som den placerar i (portfölj- bolag), däribland bolagens strategi, finansiella och icke-finansiella re- risker, kapitalstruktur, sociala och miljömässiga påverkan 2. för dialoger med företrädare 3. utövar rösträtt och andra rättig- heter som är knutna till aktieinne- 4. samarbetar med andra aktie- 5. kommunicerar med relevanta intressenter i portföljbolag, och 6. hanterar faktiska och poten- 27 a § är skyldig att anta principer redogöra för hur princi- perna har tillämpats. 1. en allmän beskrivning av för- valtarens röstningsbeteende i port- 2. en förklaring av de viktigaste 3. uppgift om i vilka frågor som förvaltaren har använt sig av råd från en röstningsrådgivare. redogörelsen ska det också framgå hur förvaltaren har röstat på portföljbolagens stämmor. Om- röstningar som är obetydliga på grund av ämnet eller storleken på aktieinnehavet behöver dock inte redovisas. En AIF-förvaltare får avstå från att uppfylla ett eller flera av kraven i 27 a och 27 b §§, om förvaltaren tydligt anger skälen för det. Principerna för aktieägarenga- gemang enligt 27 a §, den årliga redogörelsen enligt 27 b § och upp- gifter enligt 27 c § ska hållas till- gängliga utan kostnad på AIF- förvaltarens webbplats. Om en sådan institutionell inves- terare som avses i artikel 2 i Europa- parlamentets och rådets direktiv /36/EG av om utnyttjande av vissa aktieägares rättigheter i börsnoterade företag, i lydelsen enligt och rådets direktiv (EU) 2017/828, har investerat i en alternativ inves- teringsfond som inte är en special- fond, och fondens medel placeras i aktier som är upptagna till handel på en reglerad marknad och som har getts ut av ett bolag inom EES, ska årsberättelsen, utöver vad som anges i 5 §, i fråga om sådana aktier innehålla information om 1.de mest betydande riskerna som investeringarna är förenade med på medellång till lång sikt, 3.fondens omsättning och om- sättningskostnader, 4.de röstningsrådgivare som har anlitats för engagemang i de bolag som har gett ut de aktier som ingår 5.riktlinjer för utlåning av värde- papper och hur dessa tillämpas för att fullfölja engagemanget i tillämp- liga fall, särskilt vid bolagsstämmor i de bolag som har gett ut de aktier som ingår i fonden, och 6. huruvida, och i så fall hur, beslut med utgångspunkt i en be- dömning av resultaten på medel- lång till lång sikt i de bolag som har gett ut de aktier som ingår i fonden. Om en AIF-förvaltare med till- stånd enligt 3 kap. 1 § har ingått en överenskommelse med en sådan institutionell investerare som avses i artikel 2 i och rådets direktiv /36/EG, i lydel- rådets direktiv (EU) 2017/828, om placering av investerarens medel i en alternativ investeringsfond som inte är en specialfond, och fondens medel placeras i aktier som är upp- tagna till handel på en reglerad marknad och som har getts ut av ett bolag inom EES, ska AIF-förvalta- ren i fråga om sådana aktier varje år till investeraren lämna en redo- görelse med uppgift om 1. hur fondens investeringsstrate- gi i fråga om sådana aktier överens- med investeraren och hur den bidrar till utvecklingen av fondens tillgång- ar på medellång till lång sikt, och flikter har uppkommit och i så fall vilka och hur de har hanterats. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Årliga redogörelser enligt 8 kap. 27 b § och 10 kap. 12 § ska lämnas första gången . 3.Bestämmelserna i 10 kap. 6 a § ska tillämpas första gången för den årsberättelse som ska lämnas 2020. Ärendet och dess beredning antogs och rådets direktiv (EU) 2017/828 om ändring av direktiv /36/EG vad gäller uppmuntrande av aktieägares långsiktiga engagemang, här benämnt ändringsdirektivet, se bilaga 1. Direktivet innehåller ändringar av och rådets direktiv /36/EG av om utnyttjande av vissa aktieägares rättigheter i börsnoterade företag, här benämnt direktivet om aktieägares rättigheter, se bilaga 2. Direktivet om aktieägares rättigheter är genomfört i svensk rätt (prop. 2009/10:247, bet. 2010/11:CU7, rskr. 2010/11:40). I departementspromemorian Direktivet om ett ökat aktieägarengagemang (Ds 2018:15) lämnas förslag till författningsändringar med anledning av ändringsdirektivet. I promemorian behandlas även andra, närliggande frågor. Några av dessa frågor har initierats genom skrivelser från Bolags- verket (Ju2017/07981/L1, Ju2017/08001/L1 och Ju2017/08942/L1). Övriga frågor har aktualiserats under utredningsarbetet. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 3. Promemorians lagförslag finns i bilaga 4. Promemorian har remissbehandlats. Remissvaren finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (Ju2018/03135/L1). En förteckning över remissin- stanserna finns i bilaga 5. För att komplettera beredningsunderlaget har beretts tillfälle att yttra sig med anledning av remissvar. Det kompletterande remiss- svaret finns tillgängligt i samma ärende. I regi har fem möten hållits om genomförandet av direktivet. I denna proposition behandlas de lagförslag som läggs fram i prome- med anledning av ändringsdirektivet, med undantag för förslagen som syftar till att genomföra de nya artiklarna 3a–3e i direktivet om aktieägares rättigheter. Genomförandet av de artiklarna och övriga frågor i promemorian behandlas i ett senare ärende, tillsammans med eventuella anpassningar med anledning av Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1212 av om fastställande av minimikrav för genomförandet av bestämmelserna i och rådets direktiv /36/EG vad gäller identifiering av aktieägare, överföring av information och underlättande av utövandet av aktieägarrättigheter. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Lagrådets synpunkter behandlas i författningskommentaren. Regeringen följer Lagrådets förslag. I förhållande till lagrådsremissen tillkommer ett förslag till en ändring i 1 kap. 1 § aktiebolagslagen (2005:551). Ändringen är en lagteknisk följdändring och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande i den delen skulle sakna betydelse. Engagerade aktieägare är viktiga för en god bolagsstyrning Med en god bolagsstyrning kan säkerställas att ett bolag drivs för ägarna på ett hållbart, ansvarsfullt och effektivt sätt. En god bolagsstyrning är en förutsättning för en sund marknad och ett fungerande näringsliv. Det är därför av stor betydelse att aktieägare har rätt, möjlighet och vilja att enga- gera sig i de bolag som de investerar i. Aktieägares rättigheter regleras framför allt i aktiebolagslagen (2005:551). Det finns vissa särskilda regler för aktieägare i finansiella företag, t.ex. bank- aktiebolag, fondbolag, värdepappersbolag och försäkringsaktiebolag, och för aktieägare i europabolag. För utövandet av de rättigheter som är knutna till ett innehav av aktier utan aktiebrev är det en förutsättning att aktierna kontoförs. Kontoföringen reg- leras i lagen (1998:1479) om värdepapperscentraler och kontoföring av finansiella instrument (nedan benämnd kontoföringslagen). Vid sidan av lagstiftningen har näringslivet genom självreglering tagit ett stort ansvar för bolagsstyrningsfrågor. Av central betydelse är Svensk kod för bolagsstyrning, här benämnd koden, som har antagits av Kollegiet för svensk bolagsstyrning. Koden ska bl.a. värna om att aktiebolagslagens likabehandlingsprincip tillämpas i praktisk handling och skapa största möjliga öppenhet gentemot aktieägare, kapitalmarknad och samhället i övrigt. Koden bygger på principen följ eller förklara. Principen innebär att ett bolag som tillämpar koden får avvika från enskilda regler. I sådana fall ska bolaget dock redovisa skälen för avvikelsen. Ett annat viktigt exempel inom självregleringen är det omfattande regel- verk som gäller för de aktiebolag vars aktier är upptagna till handel på någon av de reglerade marknaderna och Nordic Growth Market (). Regelverken innehåller bl.a. bestämmelser om bolagens informationsskyldighet gentemot aktieägarna. Direktivet om aktieägares rättigheter En bolagsrättslig reglering av aktieägares rättigheter finns även på EU- nivå. Direktivet om aktieägares rättigheter antogs 2007. Syftet med direk- tivet är i första hand att underlätta för aktieägare som bor i en annan medlemsstat inom EU än den medlemsstat där bolagen är hemmahörande att utöva sitt ägarinflytande i bolagen. Bakgrunden till detta är att interna- tionellt verksamma aktieägare har en allt större ägarandel i de stora euro- peiska bolagen. Genom en förbättrad ägarstyrning ska företagens effekti- vitet och konkurrenskraft stärkas. Direktivet omfattar publika aktiebolag vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad. Begreppet reglerad marknad definieras i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden och innebörden är, något förenk- lat, ett multilateralt system inom Europeiska ekonomiska samarbetsom- rådet (EES) som möjliggör handel med finansiella instrument, t.ex. aktier, i enlighet med särskilda regler (1 kap. 4 b §). Definitionen bygger på artikel 4.1.21 i och rådets direktiv /65/EU av om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv /92/EG och av direktiv /61/EU (det s.k. MiFID II-direk- tivet). I direktivet om aktieägares rättigheter, som syftar till en minimiharmo- nisering, anges vissa krav till skydd för aktieägarna i anslutning till bolags- stämman. Bland annat ska bolaget kalla till bolagsstämma senast den tjugoförsta dagen före stämman och ge aktieägarna tillgång till viss information på bolagets webbplats. En aktieägare ska ha rätt att föra upp ärenden på dagordningen, lägga fram förslag till beslut och ställa frågor. Ett ytterligare exempel är att bolaget dagar efter stämman ska offentliggöra röstningsresultatet för varje beslut. Direktivet har genomförts i svensk rätt genom ändringar i främst aktie- bolagslagen (se prop. 2009/10:247). Direktivet omfattar endast publika aktiebolag vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad men de berörda reglerna i svensk rätt omfattar även publika aktiebolag vars aktier är upptagna till handel på en motsvarande marknad utanför EES. antog EU ändringar i direktivet om aktieägares rättigheter. Utöver bolagsrättsliga frågor omfattar ändringsdirektivet även vissa frågor av finansmarknadsrättslig karaktär. Bakgrunden till ändringsdirektivet är att det visat sig att aktieägarna i många fall stödde kapitalförvaltarnas över- drivna och kortsiktiga risktaganden under finanskrisen. Enligt skälen till direktivet brister institutionella investerare och kapitalförvaltare ofta i engagemang i de bolag som de investerar i och de är alltför inriktade på kortsiktiga vinster, vilket kan leda till att bolagsstyrning och resultat inte blir optimala. Det övergripande målet med ändringsdirektivet är att mot- verka kortsiktiga risktaganden och främja ett transparent och långsiktigt engagemang i de stora europeiska bolagen. Målet ska uppnås genom flera åtgärder. För att underlätta utövandet av aktieägarnas rättigheter och för att stärka ett aktivt ägande ska bolagen kunna identifiera sina aktieägare och ha direktkontakt med dem. Det ska införas nya krav för framför allt mellan- händer, s.k. intermediärer, som på olika sätt utför ägarrelaterade tjänster åt aktieägare. Bland annat ska intermediärerna vara skyldiga att förmedla viss information mellan bolaget och aktieägaren. Andra ändringar syftar till att stärka aktieägarnas rättigheter, t.ex. när det gäller deltagandet på bolagsstämman och vilka avgifter som interme- diärerna får ta ut. Det införs också krav på offentliggörande av de principer som styr insti- tutionella investerares och kapitalförvaltares placeringar och röstnings- rådgivares (proxy advisors) rekommendationer. Kapitalförvaltare som agerar på uppdrag av institutionella investerare ska rapportera viss infor- mation om uppdragets fullgörande till den institutionella investeraren. Öppenheten ska skapa incitament för de institutionella investerarna och kapitalförvaltarna att engagera sig långsiktigt i bolagen. En annan del av ändringsdirektivet rör ersättningar till ledande befatt- ningshavare. Bolagen ska ha en ersättningspolicy och rapportera om de utbetalda ersättningarna. Utgångspunkten är att aktieägarna ska rösta om såväl policyn som rapporten. Policyn och rapporten ska publiceras på 2018/19:56 bolagets webbplats. Tanken med kraven är att öka aktieägarnas delaktighet och insyn i ersättningsfrågorna (s.k. say on pay). Ändringsdirektivet behandlar också bolagets transaktioner med närstå- ende. Bland annat krävs att sådana transaktioner, under vissa förutsättning- ar, underställs bolagsstämman eller styrelsen för godkännande. De ska också offentliggöras. På vissa av ändringsdirektivets områden ges medlemsstaterna alternativ eller valmöjligheter i genomförandet. Till exempel kan en medlemsstat bestämma att bolagens möjlighet att identifiera sina aktieägare inte gäller aktieägare med ett visst mindre aktieinnehav. Ett annat exempel är att medlemsstaterna kan föreskriva att bolag i särskilda fall får göra tillfälliga undantag från ersättningspolicyn. Kommissionen har antagit genomförandeakter som berör reglerna om identifikation av aktieägare, överföring av information och underlättande av utövande av aktieägares rättigheter, Kommissionens genomförandeförord- ning (EU) 2018/1212 av om fastställande av minimi- krav för genomförandet av bestämmelserna i och rådets direktiv /36/EG vad gäller identifiering av aktieägare, överföring av in- formation och underlättande av utövandet av aktieägarrättigheter. Förord- ningen ska tillämpas . Kommissionen ska också ta fram riktlinjer för utformningen av ersättningsrapporten. Ändringsdirektivet ska vara genomfört i nationell rätt , förutom de nya artiklarna 3a–3c om identifikation av aktieägare, överföring av information och underlättande av utövande av aktieägares rättigheter, som ska vara genomförda . Den svenska lagstiftningen behöver anpassas till de nya EU-reglerna Det finns redan ett välfungerande system i som syftar till att ge aktieägare förutsättningar att engagera sig i bolagsstyrningen. Vid en över- siktlig jämförelse mellan ändringsdirektivet och den svenska ordningen är det också tydligt att kommissionen har inspirerats av den nordiska modellen vid utformningen av förslaget till ändringsdirektiv. Flera av de frågor som behandlas i ändringsdirektivet regleras redan i lagstiftning, koden och börsernas regler. Som exempel kan nämnas att kontoförings- lagen redan gör det möjligt för svenska avstämningsbolag att identifiera och kommunicera med de aktieägare som innehar aktier via intermediärer. Vidare finns det redan regler i aktiebolagslagen som ger bolagsstämman inflytande i fråga om ersättningen till ledande befattningshavare. I själv- regleringen finns krav på att styrelsen i vissa fall ska underställa bolags- stämman väsentliga transaktioner med närstående part. Även i röstnings- rådgivningsbranschen har självreglering skett i syfte att öka insynen för röstningsrådgivarnas kunder, bl.a. genom att en uppförandekod har tagits fram. På ett generellt plan kan därför sägas att den redan existerande ord- ningen i motsvarar ändringsdirektivets krav. Som framgår nedan medför de nya EU-reglerna ändå att det behövs flera anpassningar av svensk lag. Ändringarna får anses stärka aktieägarnas rättigheter ytterli- gare. Utgångspunkter för genomförandet av Regeringens förslag: De nya bestämmelser som inför på grund av ändringsdirektivet ska tas in i författning. utgångspunkt inte gå längre än direktivet kräver. bestämmelserna ska ansluta förhållandevis nära till direktivbestäm- Den befintliga systematiken och redan etablera- de begrepp ska dock behållas i möjligaste mån. De ändrade bolagsrättsliga regler som ändringsdirektivet ger anled- ning till ska ta sikte på publika aktiebolag vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad eller en motsvarande marknad utanför De bolag som omfattas ska i lagen beskrivas på detta sätt, och inte ges en särskild benämning. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens (se promemorian s. 131 f.). I promemorian föreslås att det ska införas en kort- form, publika noterade aktiebolag, för den kategori bolag som berörs av de ändrade reglerna. Promemorians förslag utgår också från att det finns skäl att gå utöver ändringsdirektivets krav när befintlig lag redan gör det. Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna lämnar förslagen utan invändningar eller avstår från att yttra sig. Några remissinstanser, bl.a. och , pekar på att ändringsdirektivet medför en ökad administrativ börda för de bolag som berörs och motsätter sig därför att ändringsdirektivets krav överskrids. Några remissinstanser, bl.a. (juridiska fakulteten) och , invänder mot förslaget om kortformen publika note- Skälen för regeringens förslag Ändringsdirektivet ska genomföras i författning Med medlemskap i följer en skyldighet att införliva bestäm- melserna i ändringsdirektivet med den svenska rättsordningen. princip är att EU-direktiv ska genomföras genom nationellt bindande Härmed avses i första hand författningsbestämmelser och regler som har etablerats genom fast rättspraxis i högsta instans (se t.ex. mål C- 144/99 Europeiska kommissionen mot , 2001 s. I-3541, punkt 17). Bestämmelser som har utfärdats inom ra- men för näringslivets självreglering är normalt inte att betrakta som bin- Ändringsdirektivet anger inte heller att det kan genom- föras genom bestämmelser i självregleringen. ga att ha sanktioner mot avvikelser, vilket också talar för författningsreg- Av dessa skäl bör de nya bestämmelserna införas i relevanta bolags- rättsliga respektive finansmarknadsrättsliga författningar. lningssätt intogs när direktivet om aktieägares rättigheter genomfördes. Ett direktiv riktar sig till medlemsstaterna och anger ett visst resultat som ska uppnås inom en bestämd tid. Medlemsstaterna har viss handlingsfrihet när det gäller formen och tillvägagångssättet för införandet av reglerna i den nationella rätten. Det innebär bl.a. att författningsbestämmelserna inte