prop · H603148 · 2019-09-09 00:00:00 — Nästan alla hade som minst uppdrag som styrelseledamöter eller styrelsesuppleanter. På hade nästan hälften av dem som hade en funktion en ledande position i företaget, antingen som vd/ordförande, innehavare eller firmatecknare. Motsvarande andel för de övriga myndigheterna var runt en tredjedel (se bilaga 2 för uppgifter om olika typer av funktioner i företag hos de anställda vid myndigheterna). Myndigheterna skiljer sig åt när det handlar om vilken typ av inkomst de anställda hade. I tabell 4 nedan redovisas antal anställda med inkomster från ett företag samt storlek och typ av inkomst. Tabell 4 Anställdas inkomster vid sidan om sin anställning på myndigheten Antal anställda med inkomst från näringsverksamhet (andel) (8,) (8,) (33,) (16,) (10,) Genomsnitt (kr) Median (kr) Antal anställda med inkomst från tjänst (andel) (11,) (11,) (13,) (15,) (10,) Genomsnitt (kr) Median (kr) Antal anställda med inkomst från tjänst och/eller näringsverksamhet (18,) (18,) (41,) (27,) (18,) Anmärkningar: I gruppen anställda ingår personer som varit anställda på myndigheten . Inkomster från offentligt kontrollerade företag, ideella föreningar och bostadsrättsföreningar ingår ej. Källa: Myndigheternas personalsystem, SCB:s företagsregister 2014–2016, SCB:s jobbregister. Andelen anställda med inkomst från näringsverksamhet var betydligt högre vid än vid de andra myndigheterna, där en tredjedel av de anställda hade en inkomst från näringsverksamhet. En trolig förklaring till att sticker ut i kartläggningen av inkomster från näringsverksamhet, när det i vissa specialfall är obligatoriskt att registrera enskilt företag, eller när näringsidkaren frivilligt valt att registrera sitt företag. Det betyder att vissa personer i kategorin ”ersättning från minst ett företag, ej funktion i något av dem” även innehåller personer som får ersättning från oregistrerade enskilda firmor. R I K S R E V I S I O N E N K Ö P P Å S A K L I G G R U N D som andelen anställda med funktion i ett företag var låg, är att de anställda har enskilda firmor som inte registrerats hos . Det är vanligt att skogsnäringsverksamhet bedrivs som enskild firma, och anställda kan antas vara skogsägare i högre utsträckning än andra myndigheters anställda (se kapitel 8). Andelen anställda med inkomst från en tjänst vid sidan om anställningen på myndigheten var mer lika fördelad mellan myndigheterna. Vid var det vanligast, där hade av de anställda en inkomst från ett privat företag. Andelen var lägst vid och Polisen, där av de anställda hade en inkomst från tjänst. För samtliga myndigheter utom var sidoinkomsterna från tjänst i genomsnitt relativt små. Vid dessa myndigheter hade hälften av de anställda med inkomster från tjänst inkomster på , och tre fjärdedelar hade inkomster på . Bland anställda var det många som hade en betydligt högre inkomst. 3.2.2Anställdas koppling till företag i branscher där myndigheterna har leverantörer Om anställdas företagsintressen finns i branscher där myndigheten gör inköp eller betalar ut ersättningar och bidrag finns det större skäl för myndigheterna att vara uppmärksamma. För samtliga myndigheter gäller att när vi tittar på alla de branscher som myndigheterna totalt sett gjorde inköp , och alla de branscher som någon anställd hade någon koppling till , så var överlappningen stor.66 För fyra av myndigheterna gällde dock att majoriteten av de anställda med kopplingar till företag inte hade dessa kopplingar i de branscher som den myndighet de arbetade på betalade störst belopp till. I tabell 5 nedan presenterar vi uppgifter om i vilken utsträckning de anställdas företagsintressen fanns i de branscher som myndigheterna gjorde störst utbetalningar till. På och var det vanligast att de företag som anställda hade funktioner i tillhörde de tio branscher som myndigheten gjorde störst inköp från. Det gällde för 22–av företagen. Vid de andra myndigheterna var andelen lägre, 8–. till de företag som anställda hade inkomster från var det istället på som anställdas företagsintressen i störst utsträckning fanns i branscher som myndigheten gjorde stora inköp från. På var andelen strax , medan det på övriga myndigheter gällde runt en tiondel av de anställdas företagskopplingar. 66Riksrevisionens undersökning av närståendetransaktioner bland anställda och anställdas anhöriga. 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 5 Företag som anställda hade intressen i 2016 Företag som anställda hade funktioner i, i de 10 branscher (17,) (12,) (8,) (23,) (21,) belopp till (andel) Företag med uppgift om bransch som anställd hade funktioner i Totalt antal företag som anställda Företag som anställda hade inkomster från, i de 10 branscher (12,) (8,) (63,) (13,) (8,) belopp till (andel) Företag med uppgift om bransch som anställda hade inkomster från Totalt antal företag som anställda Samtliga företag som anställda hade funktioner i eller inkomster från, i de (14,) (10,) (52,) (20,) (13,) 10 branscher som myndigheten utbetalade störst belopp till (andel) Samtliga företag med uppgift om bransch som anställda hade funktioner i eller inkomster från Totalt antal företag som anställda hade funktioner i eller inkomster Anmärkningar: Basen i andelsberäkningarna är antalet företag med uppgift om bransch. I gruppen anställda ingår personer som varit anställda . Ideella föreningar, bostadsrättsföreningar och offentligt kontrollerade företag har utelämnats. För uppgift om bransch har inrapporterad SNI-kod använts på fyrställig nivå. Källa: SCB:s företagsregister 2014–2016. De företag som anställda hade en funktion i var till stor del koncentrerade till ett fåtal av dessa tio branscher. Det handlar om olika konsultbranscher och den bransch som var absolut vanligast bland anställda som hade en funktion i ett företag var Konsultverksamhet avseende företags organisation. Detta gäller för samtliga myndigheter förutom där branscherna och Blandat jordbruk sticker ut. De näst vanligaste branscherna var Datakonsultverksamhet för Arbetsförmedlingen och Polisen och Teknisk konsultverksamhet inom bygg- och anläggningsteknik för . R I K S R E V I S I O N E N K Ö P P Å S A K L I G G R U N D branscher gäller för de företag varifrån anställda hade inkomst, med tillägget att många företag som anställda på Arbetsförmedlingen och Polisen hade inkomster från var företag i branschen Översättning och tolkning respektive Säkerhetsverksamhet. De myndigheter som ingår i granskningen gör alla betydande inköp från privata företag. Omfattningen skiljer sig åt och sticker ut med sina drygt 11 700 leverantörer och urvalets i särklass största inköpsvolymer. har en inte obetydlig andel av de fem myndigheternas anställda, mellan , en funktion i ett privat företag. Utöver de anställda som hade en funktion i ett företag var det ytterligare mellan av de anställda som inte hade en funktion i men en inkomst från ett företag. Även om de flesta företag som myndigheternas anställda hade en koppling till var verksamma i en bransch som myndigheten också gjorde inköp från, var det i de flesta myndigheter en mindre andel som hade en koppling till de tio branscher som myndigheten handlade mest med. För alla myndigheter utom var det mellan av de företag som anställda hade kopplingar till som fanns i sådana branscher. För – där störst andel övriga ersättningar ingick bland de utbetalningar som undersöktes – var andelen betydligt högre, . Myndigheternas riskmiljö kännetecknas alltså av att de gör omfattande inköp och betalar ut ersättningar till företag i branscher där en icke försumbar andel av deras anställda är ekonomiskt aktiva. I nästa kapitel presenterar vi uppgifter om förekomsten av närståendetransaktioner i de fem myndigheterna. 40R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4Närståendetransaktioner i fem myndigheter I förra kapitlet presenterade vi uppgifter om att anställda vid de granskade myndigheterna relativt ofta hade någon form av funktion i eller inkomst från privata företag. De anställdas företagsengagemang fanns ibland i branscher där myndigheterna gjorde stora inköp. Det är alltså tänkbart att anställda har intressen i företag som säljer varor eller tjänster till den myndighet där de arbetar. I detta kapitel undersöks hur vanligt detta är. Vi undersöker även hur vanligt det är att inköp sker från företag där anhöriga till anställda har en funktion. 4.1 Anställdas kopplingar till myndighetens leverantörer har undersökt vilka kopplingar som fanns 2016 mellan anställda och leverantörer vid de granskade myndigheterna. Undersökningen bygger på uppgifter om anställda som varit anställda vid myndigheten samt anhöriga till dessa personer.67 Uppgifter om eventuella funktioner de hade i företag samt vilka inkomster de hade har använts för att undersöka om det fanns kopplingar till de företag som myndigheten har köpt något ifrån . I granskningen har cirka 45 600 anställda vid myndigheterna ingått, samt cirka 271 200 anhöriga till de anställda. Metoden beskrivs mer utförligt i ett metodunderlag som finns tillgängligt på webbplats. En koppling mellan en anställd och en leverantör har i undersökningen gjorts på tre olika sätt. De olika kopplingstyperna är definierade på så sätt att en anställd inte kan förekomma i fler än en kategori. De olika typerna av kopplingar är: 1.en anställd har en funktion i en eller flera av myndighetens leverantörer 2.en anställd har inkomster från en eller flera av myndighetens leverantörer, men har ingen funktion i någon av dem 3.en anställd har själv ingen funktion i eller inkomst från någon av myndighetens leverantörer, men har en anhörig som har en funktion hos en leverantör. De olika kopplingstyperna har valts för att de utgör olika grader av närhet mellan anställd och leverantör, där närheten är störst i den första kopplingstypen för att successivt minska med den andra och tredje typen av koppling. I tabellen nedan redovisas antalet anställda vid de granskade myndigheterna som hade en koppling 67Då kan andelen anställda som hade en koppling till en leverantör med sin anställning på myndigheten urskiljas och risken att vi bland dem inkluderar personer som bytt jobb hållas låg. R I K S R E V I S I O N E N K Ö P P Å S A K L I G G R U N D till en leverantör. Tabellen kommenteras i de följande avsnitten utifrån de olika typerna av koppling. Tabell 6 Kopplingar mellan myndigheters anställda och leverantörer 2016 Anställda som har en funktion i en eller flera (0,) (0,) (≤0,) (≤1,) (0,) inkomst från en eller (1,) (1,) (0,5– (≤1,) (1,) flera leverantörer, men saknar funktion i någon har en funktion i (1,) (1,) (0,5–1,) (≤1,) (1,) anställda inte själv har (2,) (3,) (1,) (1,– (3,) (97,) (96,) (98,) (97,4– (96,) Anmärkningar: Cellvärden under 10 redovisas som intervall. I gruppen leverantörer ingår inhemska, privata företag. I gruppen anställda ingår personer som varit anställda . Källa: bearbetning av uppgifter från SCB, , Arbetsförmedlingen, Polisen, , , . 4.1.1Anställda som har en funktion i en eller flera av myndighetens leverantörer Uppgifterna som presenterades i tabellen ovan visar att det 2016 fanns kopplingar mellan anställda och leverantörer vid alla de fem granskade myndigheterna. Sammanlagt var det cirka 60 anställda som hade en funktion i en leverantör . En mindre andel av dessa hade även en inkomst från samma leverantör. Undersökningen visar att myndigheterna totalt sett inte skiljer sig så mycket från varandra. För alla de granskade myndigheterna handlar det om en mycket liten del av det sammanlagda antalet anställda som har kopplingar genom en funktion i en leverantör. över samtliga myndigheter handlade det om av de anställda. 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4.1.2 Anställda som har inkomst från myndighetens leverantörer Det var betydligt vanligare att anställda hade en inkomst från ett företag som förekom bland arbetsgivarens leverantörer, än att de hade en funktion i ett sådant företag. handlade det vid de granskade myndigheterna om sammanlagt cirka 700 personer. som andel av samtliga anställda var det . Andelen anställda som hade en inkomst från en leverantör men saknade en funktion i en leverantör var något högre vid de tre större myndigheterna Arbetsförmedlingen, Polisen och . Det finns flera möjliga förklaringar till att det uppkommer skillnader. Några är av mer strukturell karaktär och hänger samman med typ av inköp och leverantörsmarknader, antal leverantörer i förhållande till antal anställda, och myndighetens storlek.68 Andra faktorer som kan påverka andelen anställda med kopplingar är vilken typ av företag anställda har engagemang i och myndigheternas hantering av närståendetransaktioner. 4.1.3Anställda vars anhöriga har en funktion i en eller flera av myndighetens leverantörer Närståendetransaktioner kan också handla om att en anhörig till en anställd har en koppling till en leverantör. Vid de granskade myndigheterna var det strax under 650 anställda som själva inte hade någon koppling men som hade en anhörig som hade en funktion i en leverantör. Det handlade om mellan av myndigheternas anställda. utmärker sig med en något högre andel kopplingar via anställdas anhöriga sett i relation till samtliga anställda, och Arbetsförmedlingen har låg andel. Liksom ifråga om direkta kopplingar via anställdas eget engagemang kan skillnader i kopplingar via anhörigas engagemang delvis bero på strukturella faktorer. Förutom skillnader i myndighetens storlek och inköpmönster kan andelen med kopplingar även påverkas av hur anhöriggruppernas företagsengagemang ser ut. I undersökningen har vi även jämfört antalet närståendetransaktioner med de två föregående åren. Detta för att säkerställa att 2016 inte avviker på något avgörande sätt. I stort sett bekräftar resultaten det som gäller . Andelen anställda med en koppling till en leverantör var marginellt högre 68I en mycket stor myndighet, där andelen anställda med bisysslor i något företag är lika hög som vid en mycket liten myndighet, kan vi anta att andelen med kopplingar till en leverantör är högre i den större, allt annat lika. Antagandet baseras på att kretsen svenska leverantörer som en myndighet kan göra inköp från, och kretsen företag som en anställd kan ha bisysslor i, är begränsad. Ju fler anställda och ju fler leverantörer, desto högre är sannolikheten att kretsen leverantörer och kretsen företag som anställda har bisysslor i överlappar. R I K S R E V I S I O N E N K Ö P P Å S A K L I G G R U N D , 1 434 (3,) 2014 och 1 444 (3,) 2015 jämfört med 1 405 (3,) 2016. Även det totala antalet anställda vid myndigheterna har minskat något , men främst har myndigheternas leverantörer minskat betydligt i antal, från 37 2014 till 32 2016. 4.2 Leverantörer med kopplingar till anställda Ovan beskrevs kopplingar mellan anställda och leverantörer utifrån hur vanligt det är att myndighetens personal har sådana kopplingar. En anställd kan ha kopplingar till flera leverantörer, och vice versa. En myndighet kan sprida sina inköp över olika många leverantörer. Vi har därför även undersökt hur många leverantörer det var som hade kopplingar till anställda. Leverantörerna redovisas utifrån samma tre kopplingstyper som redogjordes för ovan. Tabell 7 Leverantörer med kopplingar till anställda 2016 Leverantörer som en eller flera anställda har funktion i (0,) (0,) (≤0,) (≤0,) (0,) Leverantörer som en eller flera anställda har inkomst från, (1,) (2,) (0,1– (≤0,) (0,) men ingen har en funktion i Leverantörer som en anhörig har en funktion i, men inga (2,) (4,) (0,1– (≤0,) (1,) anställda har en direkt (4,) (7,) (0,) (0,7– (1,) (95,) (92,) (99,) (98,6– (98,) Anmärkningar: Cellvärden under 10 redovisas som intervall. I gruppen leverantörer/företag ingår inhemska, privata företag. I gruppen anställda ingår personer som varit anställda . Källa: bearbetning av uppgifter från SCB, , Arbetsförmedlingen, Polisen, , , . Av de granskade myndigheterna utmärker sig Arbetsförmedlingen och Polisen, där en hög andel, , av de företag som myndigheten gjort inköp från hade en koppling till en anställd. Båda har få leverantörer i relation till sin storlek jämfört med de andra myndigheterna i urvalet. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har även undersökt hur stor andel leverantörer 2016 som kan kopplas till delårsanställda eller tidigare anställda: det vill säga kopplingar till leverantörer som går via personer som antingen varit anställda på myndigheten eller som har en mindre stark koppling till myndigheten i meningen att de inte varit anställda . Sådana kopplingar till leverantörer redovisas nedan i tabell 8. Bara leverantörer som enbart kan kopplas till tidigare anställda eller delårsanställda ingår i tabellen. Leverantörer som har en koppling till en helårsanställd, men också till en delårsanställd eller en tidigare anställd, ingår alltså inte. En förhållandevis liten grupp leverantörer tillkommer (666 företag för alla fem myndigheterna), och något fler tidigare anställda och delårsanställda (1 070 stycken).69 Som jämförelse hade cirka 1 390 helårsanställda 2016 kopplingar till drygt 1 220 leverantörer (se tabell 6). Det kan tolkas så att tidigare anställda och delårsanställda ofta har kopplingar till samma företag som de helårsanställda. För flera myndigheter ökar andelen leverantörer med kopplingar märkbart när tidigare anställda och delårsanställda inkluderas, även om andelarna är låga. En annan iakttagelse är att de leverantörer som tillkommer i tabell 8 i stor utsträckning handlar om leverantörer som en anställd har haft en inkomst från. En stor andel i denna grupp kan antas handla om personer som har gått mellan att vara anställda på myndigheten och att arbeta hos leverantören. Tabell 8 Leverantörer med kopplingar till tidigare anställda och delårsanställda Leverantörer 2016 där en eller flera tidigare anställda eller (0,) (0,) (0,) (1,) (0,) delårsanställda hade en funktion Leverantörer 2016 från vilka någon tidigare anställd eller (2,) (2,) (1,) (0,) (1,) delårsanställd hade en inkomst men ingen hade en funktion Anmärkningar: I tabellen redovisas leverantörer 2016 som en eller flera anställda –2016 hade en inkomst från eller en funktion i, exklusive de anställda som var anställda samt de leverantörer som hade en koppling till dem (se tabell 6 och 7). I gruppen leverantörer ingår inhemska, privata företag. Källa: bearbetning av uppgifter från SCB, , Arbetsförmedlingen, Polisen, , , . 69Riksrevisionens undersökning av närståendetransaktioner bland anställda och anställdas anhöriga. R I K S R E V I S I O N E N K Ö P P Å S A K L I G G R U N D I kapitel 3 framkom att många anställda har en funktion i och inkomster från privata företag, i branscher som myndigheter handlar från. Vi kan nu också konstatera att antalet anställda som hade en koppling till en leverantör 2016 var betydligt lägre till antalet i de fem granskade myndigheterna. är det svårt att med bestämdhet slå fast vad som är många eller få närståendetransaktioner på en myndighet, eftersom det inte finns någon måttstock eller någon tidigare undersökning att jämföra med. Det är heller inte självklart vad som är för mycket, eftersom en väl hanterad koppling mellan en leverantör och en anställd kan vara oproblematisk. Vi drar av undersökningen slutsatsen att kopplingar mellan anställda och leverantörer inte är vanliga, men att det heller inte handlar om rena undantagsfall. Det finns ett behov av att undersöka hur kopplingar ser ut och hanteras. Utan att veta det är det svårt att dra några mer precisa slutsatser om risken för förtroendeskador. I de följande kapitlen kommer vi därför beskriva kopplingarna närmare för att förstå vilken typ av utmaningar de utgör för myndigheterna. Vi kommer också beskriva hur myndigheternas olika processer relaterade till inköp och vissa andra utbetalningar är utformade och i vilken utsträckning de är utformade så att de kan antas hantera utmaningarna. 46R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Arbetsförmedlingen har ansvar för förmedling av arbete och genomförande av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Flera av de tjänster som myndigheten erbjuder arbetssökande köps in från ett stort antal privata aktörer. upphandlade myndigheten arbetsförmedlingstjänster för ca 7,4 miljarder kronor.70 Arbetsförmedlingen fattar även beslut om en stor mängd bidrag och ersättningar till företag. Av dessa har lönebidragen ingått i vårt material. De utgör en mindre del av alla de bidrag och ersättningar som myndigheten fattar beslut om. Arbetsförmedlingen ingår i granskningen då myndigheten har en omfattande inköpsverksamhet och gör många inköp från mindre leverantörer. Vidare handlar en stor del av inköpen om nya typer av tjänster från marknader som delvis skapats som en följd av arbetsmarknadspolitikens inriktning. Slutligen har Arbetsförmedlingen en decentraliserad organisation med cirka 250 lokala arbetsförmedlingskontor. Myndighetens verksamhet är organiserad i tre regioner som bedriver förmedlingsverksamhet samt åtta nationella avdelningar. Även delar av de nationella avdelningarna är utplacerade på flera ställen i landet.71 5.1 Vilka anställda hade kopplingar till leverantörer? I kapitel 3 framgick att knappt en fjärdedel (24,) av Arbetsförmedlingens anställda hade en funktion i och/eller inkomst från något privat företag. Det sticker inte ut i jämförelse med de andra undersökta myndigheterna. En mindre men inte obetydande andel av företagen som anställda hade koppling till tillhörde de branscher som myndigheten köpte mest ifrån. Detta gällde framför allt företag som anställda hade funktioner i. Andelen anställda på Arbetsförmedlingen som hade en koppling till någon av myndighetens leverantörer var (324 personer), vilket inte heller sticker ut. De flesta av dem (1,) var kopplade till leverantören genom att de själva hade en inkomst därifrån utan att ha någon funktion i företaget. Inkomsternas omfattning varierar men generellt handlade det om belopp som kan antas vara mindre sidoinkomster snarare än en halvtidstjänst eller liknande. Hälften av de anställda med inkomst från en leverantör tjänade eller mindre och tre fjärdedelar tjänade eller mindre. Undersökningen visade vidare att det fanns 16 anställda (0,) som själva hade en funktion i en leverantör. De rörde sig nästan uteslutande om funktionerna styrelseledamot 70Arbetsförmedlingen, 2017a. Arbetsförmedlingen upphandlade tjänsterna Stöd och matchning, Introduktion till arbete, Yrkessvenska samt förberedande utbildningar och arbetsmarknadsutbildningar. 71Arbetsförmedlingen, 2018b. R I K S R E V I S I O N E N K Ö P P Å S A K L I G G R U N D Därutöver var det av de anställda som enbart hade en indirekt koppling genom att en anhörig hade en funktion i en leverantör (se tabell 6). En central observation, med betydelse för de krav som närståendetransaktioner ställer på myndigheten, är att transaktionerna var spridda över organisationen. Anställda som hade en koppling till myndighetens leverantörer fanns på kontor över hela landet, på olika avdelningar och i många olika personalgrupper. Det rörde sig främst om arbetsförmedlare, handläggare (inklusive kvalificerade handläggare) och SIUS-konsulenter.72 Dessa är också de vanligaste personalgrupperna på myndigheten. Det fanns därtill flera anställda med koppling till leverantörer i personalkategorier som psykologer och kundresurser.73 Det handlade alltså till stor del om anställda som jobbar inom kärnverksamhet, men det fanns även kopplade anställda i stödorganisationen, exempelvis i verksamheter som sköter kommunikation, analys och it. Bland dem som hade en koppling till en leverantör fanns knappt 15 chefer (av 324 personer totalt). Jämfört med närmast föregående år var andelen anställda med kopplingar till leverantörer i stort sett oförändrad.