prop · H603136 · 2019-06-10 00:00:00 — Någon sådan koppling finns dock inte eftersom medlen till programföretagen utbetalas från ett särskilt public service-konto i och således hålls avskilda från övriga medel i statens budget. Som framgår av 2 § lagen (2018:1893) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst kommer medelsvillkoren att gälla för hela tillståndsperioden och därmed inte längre meddelas . Utgångspunkten för kommitténs förslag var att kommande tillståndsperiod skulle vara . Flera remissinstanser, bl.a. Post och , och , kritiserar förslaget för att de anser det vara en för lång tillståndsperiod med tanke på den snabba teknikutvecklingen. har därefter beslutat att kommande tillståndsperiod ska vara , dvs. 2020–2025 (bet. 2018/19:KrU2, rskr. 2018/19:24). Eftersom public service finansieras med allmänna medel är det centralt för legitimiteten att hela verksamheten kan regleras och följas upp på ett adekvat sätt. Behovet av en enhetlig reglering ökar i takt med att användarna i allt större utsträckning tar del av innehållet via internet. Om grundlagsändringar genomförs under kommande tillståndsperiod som medger dels att den verksamhet programföretagen bedriver i tråd kan förenas med villkor, dels att innehållet kan granskas, bör verksamheten på internet omfattas av samma innehållsvillkor som sändningarna i marknätet. Kommittén föreslår att det bör regleras genom ett särskilt 2018/19:136 regeringsbeslut som kompletterar sändningstillstånden. Regeringen kommer att återkomma i fråga om hur en sådan reglering av verksamheten på internet bör utformas. Ett mer teknikneutralt uppdrag tillstyrks av bl.a. och de tre programföretagen. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap uttalar att ett teknikneutralt uppdrag inte bör få påverka robustheten i utsändningsförmågan och beredskapen som public service har genom marknätet. Det bör i detta sammanhang understrykas att de nya sändningstillstånden, vari även beredskapskrav och krav på robusthet i marknätet kommer att ingå, ska gälla oförändrat –2025 även om kompletterande villkor för programföretagens verksamhet i tråd ställs upp . Avseende vilka villkor som bör gälla för programföretagens sändningar och tillhandahållanden i tråd anger kommittén att det saknas skäl att uppställa andra villkor än för sändningarna i marknätet. ifrågasätter förslaget och anser i stället att varje enskilt villkor som ska appliceras på internetverksamheten måste motiveras, för att inte i onödan inskränka programföretagens oberoende. anser att innehållsvillkoren i tillämpliga delar bör vara desamma som för marknätet, och resonerar kring hur granskning och uppföljning bör utformas vid ett teknikneutralt uppdrag. Programföretagen tillämpar de innehållsvillkor som följer av sändningstillstånden på den verksamhet som de bedriver på internet. Om grundlagsändringar genomförs som gör det möjligt att ställa krav på programföretagens verksamhet i tråd bör enligt regeringen samma innehållsvillkor som gäller för marknätet gälla för verksamheten i tråd. Hur en sådan reglering bör utformas och hur granskning bör ske kommer regeringen att återkomma till. Förutsättningarna för verksamhetens reglering och granskning kan även komma att påverkas av om grundlagsändringar sker för att ytterligare stärka oberoendet för public service. I likhet med kommittén anser regeringen att villkoren för public serviceuppdraget på så långt det är möjligt bör regleras samlat. Ambitionen bör vara att efter kommande tillståndsperiod åstadkomma en mer teknikneutral, mer enhetlig och mer ändamålsenlig reglering av public service. Hur en sådan reglering bäst utformas kommer att behöva utredas när de nya förutsättningarna finns på plats. Beslut om tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning I radio- och tv-lagen uppställs krav på att de som tillhandahåller tvsändningar, beställ-tv eller sökbar text-tv ska utforma tjänsten på ett sådant sätt att den blir tillgänglig för personer med olika typer av funktionsnedsättningar, genom textning, tolkning, uppläst text eller liknande teknik. Tillgängligheten till och Utbildningsradios tv-sändningar för personer med funktionsnedsättning regleras genom särskilda regeringsbeslut. Tillgänglighetsbesluten ska som huvudregel fattas i samband med att nya sändningstillstånd lämnas och besluten bör i regel inte ändras under pågående tillståndsperiod, i syfte att ge programföretagen långsiktiga och stabila förutsättningar. Med hänsyn till den snabba tekniska utvecklingen har regeringen dock bedömt att tillgänglighetsbesluten kan avse än tillståndsperioden Prop. 2009/2010:115 s. 137). inklusive det nuvarande, har avsett perioder . Flera remissinstanser har kommenterat tillgänglighetsbeslutens längd samt hur kraven i dessa beslut bör utformas. Myndigheten för press, radio och tv, Myndigheten för delaktighet, och Funktionsrätt anser att tillgänglighetsbesluten fortsatt ska avse kortare perioder än sändningstillstånden. betonar dock vikten av att programföretagen ges stabila förutsättningar för planering av sin verksamhet. tillgänglighetsbesluten bör anpassas till perioden för sändningstillstånden. Tillgänglighetsbesluten fattas av regeringen i särskild ordning. bakgrund av den snabba tekniska utvecklingen finns det inte anledning att ompröva tidigare bedömningar om att tillgänglighetsbesluten kan avse en propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 (prop. 2012/13:164) att tillgänglighetstjänsterna ska fortsätta att öka i omfattning bör också alltjämt fortsätta gälla. nuvarande besluten gäller till slutet av 2019, varför regeringen kommer att fatta nya tillgänglighetsbeslut efter dialog med brukargrupperna, och . Villkoren ska i huvudsak fortsätta att gälla Regeringens förslag: Det uppdrag och de villkor som gäller för under innevarande tillståndsperiod 2014–2019 ska – om inget annat följer av förslag i denna proposition – gälla även under kommande tillståndsperiod 2020–2025. Den parlamentariska public service-kommittén lämnade inget förslag i denna fråga. Att uppdrag och villkor i huvudsak skulle fortsätta gälla var en utgångpunkt för kommitténs arbete. Skälen för regeringens förslag: I propositionen Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service (prop. 2017/18:261) konstateras att public service är en kollektiv nyttighet som har ett demokratiskt värde för Liksom andra medieföretag påverkas public service- företagen av den omvälvande utvecklingen av medielandskapet. Företagens fortsatta legitimitet och relevans vilar på att de även i ett föränderligt medielandskap har förutsättningar att tillgodose demokratiska, sociala och kulturella behov i samhället och kan erbjuda en verksamhet som fortsatt präglas av oberoende och stark integritet och som bedrivs självständigt i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i Den parlamentariska public service-kommittén konstaterar att det är genom de villkor som ställs i sändningstillstånden som public service- verksamhetens särställning och unika roll i medielandskapet kommer till Kommittén lyfter särskilt fram programföretagens skyldighet att • slå vakt om programområden som är av betydelse för allmänintresset, 2018/19:136 • sända ett visst antal radio- eller tv-kanaler till hela landet, •erbjuda ett mångsidigt programutbud som speglar förhållanden i hela landet och den variation som finns i befolkningen, vilket inkluderar bl.a. nyhets-, kultur- och barnprogram samt program på minoritetsspråk och för personer med funktionsnedsättning, •utöva sändningsrätten opartiskt och sakligt, vilket medför krav på att sända beriktigande och genmälen, •garantera att reklam eller produktplacering inte förekommer i sändningarna, medan sponsring är tillåtet med vissa begränsningar, och •sända viktiga meddelanden till allmänheten och upprätthålla en hög säkerhet för produktion och distribution. anser regeringen att det breda innehållsuppdrag som public service har bör fortsätta gälla. De villkor i sändningstillstånden, liksom villkoren i besluten om medelsanvändning, som gäller under innevarande tillståndsperiod bör därför huvudsakligen fortsätta att gälla under kommande tillståndsperiod. I de delar där det finns behov av förändringar lämnas förslag i denna proposition. Förändringarna syftar som helhet till att värna långsiktiga och stabila villkor för ett starkt oberoende public service i ett föränderligt medielandskap. 4.4.2Definitionen av kärnverksamhet utökas Regeringens förslag: Definitionen av kärnverksamhet utökas till att även omfatta tillhandahållanden till allmänheten av radio- och tvprogram på , och Utbildningsradios egna plattformar på fritt tillgängliga och öppna delar av internet. Regeringens bedömning: Kompletterande verksamhet bör även i fortsättningen vara verksamhet som syftar till att utveckla och stödja kärnverksamheten och förbättra möjligheterna för allmänheten att tillgodogöra sig denna. Den parlamentariska public service-kommitténs förslag överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker förslaget, däribland Myndigheten för press, radio och tv, , , och (), Unionen, , , och . anser att det är rimligt att kärnverksamheten enbart omfattar innehåll på de egna tjänsterna där programföretagen äger redaktörskapet, men framhåller att det bör förtydligas att klipp av rörlig bild respektive ljud omfattas av kärnverksamheten. anser att tillhandahållanden av ljud, oavsett plattform, bör innefattas i begreppet. Detta eftersom lyssnandet på utbud på externa plattformar, som exempelvis Acast eller Spotify, ökar markant och har kontroll över den distribution som sker på dessa externa plattformar. påtalar att definitionen av kärnverksamhet riskerar att bli hämmande eftersom definitionen av radio- och tv-program inte följer medieutvecklingen. anser att det bör förtydligas att kärnverksamhet endast omfattar den verksamhet som programföretagen bedriver i . Myndigheten är vidare tveksam till att exklusiva publiceringar på nätet ska anses falla inom ramen för kärnverksamheten. (Discovery) framhåller att begreppet kärnverksamhet är oklart och att det måste preciseras vad som avses med tillhandahållanden på företagens egna plattformar som finns på fritt tillgängliga och öppna delar av internet. och Discovery avstyrker förslaget mot bakgrund av att förhandsprövningen föreslås inskränkas till att endast omfatta den kompletterande verksamheten. Att utvidga kärnverksamheten skulle innebära att det endast är en begränsad del av programföretagens verksamhet som kan anmälas för förhandsprövning. Även Com Hem avstyrker förslaget, mot bakgrund av att public serviceverksamheten på internet inte kan regleras. Skälen för regeringens förslag och bedömning Definitionen av kärnverksamhet utökas I programföretagens nuvarande anslagsvillkor anges att avgiftsmedlen ska användas för företagens kärnverksamhet, vilket definieras som att producera och sända radiorespektive tv-program till allmänheten. Medlen ska också i förekommande fall användas till kompletterande verksamhet, vilket är verksamhet som syftar till att utveckla och stödja kärnverksamheten och förbättra möjligheterna för allmänheten att tillgodogöra sig denna. Av anslagsvillkoren framgår även att programföretagen ska tillgängliggöra kärnverksamheten på olika plattformar i syfte att nå publiken och att utbudet ska utformas på ett sådant sätt att så många som möjligt kan tillgodogöra sig tjänsterna och programmen. Där anges också att programföretagen bör iaktta försiktighet när det gäller satsningar på oprövad teknik eller teknik som inte alla har tillgång till. Syftet med uppdelningen i kärnverksamhet och kompletterande verksamhet är i första hand att tydliggöra hur programföretagen bör prioritera användningen av sina medel. Mot bakgrund av publikens ändrade konsumtionsmönster, där lyssnande och tittande via internet har blivit ett allt vanligare sätt att ta del av programföretagens utbud, bör tillhandahållande av program på företagens egna plattformar framöver utgöra en del av deras kärnverksamhet. Det är även centralt för programföretagens möjlighet att tillgodoräkna sig delar av programverksamheten på internet i uppfyllandet av sina uppdrag (se avsnitt 8.1). Kärnverksamheten bör därför under kommande tillståndsperiod fortsatt vara att producera och sända radiorespektive tv-program till allmänheten. Därutöver bör även tillhandahållanden till allmänheten av radiorespektive tv-program på programföretagens egna plattformar som finns på fritt tillgängliga och öppna delar av internet ingå i kärnverksamheten. Definitionen av kärnverksamhet innebär att det även fortsättningsvis är 2018/19:136 ljud respektive rörlig bild som ska vara i fokus för programföretagens verksamhet. Begreppet sända syftar på linjära utsändningar av tv och radio, oavsett om det sker via marknät, satellit, kabel, ip-tv eller över Begreppet tillhandahålla omfattar tillhandahållanden av program Discovery påpekar att kommittén inte närmare utvecklar vad som får avses med egna plattformar som finns på fritt tillgängliga och öppna delar Med fritt tillgängliga och öppna delar av internet avses att programföretagens utbud ska vara lätt för publiken att nå. det, vid sidan om kostnader för t.ex. internetabonnemang och datatrafik, som huvudregel inte krävas särskild betalning för att få tillgång till programföretagens tjänster, i likhet med vad regeringen uttalade i propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 (prop. 2012/13:164 s. 51). anser att tillhandahållanden av ljudradioprogram på externa plattformar också bör utgöra kärnverksamhet, eftersom deras utbud på externa plattformar för ljud strömmas från egna servrar och företaget därmed har kontroll över publiceringen. kommittén anser regeringen, i likhet med , att det är rimligt att begreppet kärnverksamhet omfattar tillhandahållanden av program på programföretagens egna plattformar. Det är de egna plattformarna, dvs. primärt programföretagens playtjänster och andra plattformar som företagen till fullo förfogar över, som även under kommande tillståndsperiod bör utgöra grunden för public service- Avgränsningen till programföretagens egna plattformar överensstämmer med anslagsvillkoret som anger att företagen bör iaktta försiktighet när det gäller satsningar på oprövad teknik och teknik som inte alla lyssnare och tittare har tillgång till. Regeringen konstaterar dock att programföretagen har olika distributionsförutsättningar vilket kan leda till att begreppen kärnverksamhet och kompletterande verksamhet får olika betydelse i företagen beroende på hur programverksamheten distribueras. Vad som är tillhandahållanden på en egen eller en extern plattform behöver definieras utifrån dessa skilda förutsättningar. utvecklar i avsnitt 5.2 är det både viktigt och nödvändigt att utbudet, precis som , tillgängliggörs på olika typer av plattformar i syfte att nå ut brett Programbegreppet i definitionen av kärnverksamheten har sin grund i YGL och innefattar även det som programföretagen avser med klipp och Det är därför inte nödvändigt att det framgår specifikt av definitionen på det sätt som efterfrågar. anser inte att programbegreppet kan utformas i enlighet med Utbildningsradios resonemang om hur teknikutvecklingen kan påverka uppfattningen om vad som är radio respektive tv i traditionell anser att kärnverksamheten bör begränsas till Programföretagen har möjlighet och i vissa fall även en skyldighet att sända visst innehåll till andra länder, varför det inte finns grund för att inskränka kärnverksamheten till sändningar i . Myndigheten är även tveksam till att exklusiva publiceringar på internet ska anses falla inom ramen för kärnverksamheten. det är problematiskt att exklusiva publiceringar inte kan granskas i förhållande till villkoren i sändningstillstånden. Likväl anser Prop. 2018/19:136 regeringen att det inte vore ändamålsenligt att endast låta delar av det programinnehåll som tillhandahålls på de egna plattformarna utgöra kärnverksamhet. Regeringen anser därför att både innehåll som sänts linjärt och sedan tillhandahålls på de egna plattformarna och innehåll som publicerats exklusivt på de egna plattformarna bör innefattas i kärnverksamheten. Definitionen av kompletterande verksamhet behålls oförändrad Utvidgningen av begreppet kärnverksamhet föranleder ingen ändring av definitionen av den kompletterande verksamheten. Den kompletterande verksamheten bör därmed fortsatt definieras som verksamhet som utvecklar och stödjer kärnverksamheten och förbättrar möjligheterna för allmänheten att tillgodogöra sig denna. Den kompletterande verksamheten ska liksom utgå från och ha en tydlig koppling till kärnverksamheten. Vad som utgör kompletterande verksamhet förändras dock till viss del mot bakgrund av den föreslagna utvidgningen av kärnverksamheten och förslaget har även betydelse i förhållande till förhandsprövningens föreslagna räckvidd (se avsnitt 6). Följden av att kärnverksamheten utökas blir att distribution på externa plattformar kan utgöra kompletterande verksamhet. Program som enbart tillhandahålls på externa plattformar utgör kompletterande verksamhet, liksom innehåll som inte är programverksamhet, exempelvis text, oavsett var det tillgängliggörs. Applikationer med spel för barn och Utbildningsradios olika lärarhandledningar kan också vara exempel på kompletterande verksamhet, på samma sätt som konsertverksamheten i Berwaldhallen är en del av kompletterande verksamhet. 4.4.3God balans mellan kärnverksamhet och kompletterande verksamhet Regeringens bedömning: Villkoret om att , och ska upprätthålla god balans mellan kärnverksamhet och kompletterande verksamhet bör kvarstå oförändrat. Med god balans bör också förstås god balans mellan olika delar av kärnverksamheten. Den parlamentariska public service-kommitténs bedömning överensstämmer i huvudsak med regeringens. Kommittén bedömer att det ska råda god balans mellan programföretagens olika kärnverksamheter, medan regeringen anser att programföretagen endast har en kärnverksamhet. Kärnverksamheten består dock av olika delar, mellan vilka det ska råda god balans, i enlighet med kommitténs bedömning. Remissinstanserna: , och delar bedömningen. befarar dock att om tillhandahållanden på externa plattformar är att betrakta som kompletterande verksamhet kommer det bli svårt för företaget att upprätthålla en god balans mellan kärnverksamhet och kompletterande verksamhet, i och med att allt större del av lyssnandet sker på externa plattformar. Myndigheten för press, radio och tv framhåller att det bör framgå av anslagsvillkoren på vilket sätt god balans mellan programföretagens olika kärnverksamheter ska råda, eftersom det annars kan vara oklart vad de förväntas prioritera inom sin kärnverksamhet. Skälen för regeringens bedömning God balans mellan kärnverksamhet och kompletterande verksamhet Programföretagen ska enligt sina anslagsvillkor särskilja vad som är att betrakta som kärnverksamhet och kompletterande verksamhet, samt upprätthålla en god balans mellan dessa när det gäller verksamheternas Kravet på balans tillkom i syfte att säkerställa att programföretagen inte använde för stor del av avgiftsmedlen till verksamhet som inte alla medborgare hade tillgång till och på så vis riskerade att skada förtroendet för public service. Med god balans avses att huvuddelen av programföretagens resurser och kapacitet läggs på Det är av avgörande betydelse att principer om bl.a. oberoende, opartiskhet, saklighet, omsorg om demokratiska värden och förbud mot reklam fortsatt gäller såväl för kärnverksamheten som för den Den kompletterande verksamheten får inte bedrivas på ett sätt som kan riskera att påverka kvalitén på kärnverksamheten negativt eller att förtroendet för programföretagen påpekar att kravet på god balans mellan kärnverksamhet och kompletterande verksamhet kan bli svårt att upprätthålla i en situation där allt mer lyssning sker via externa plattformar, om utbudet på dessa plattformar inte räknas till företagets kärnverksamhet. dock inte att antalet lyssnare per distributionskanal är avgörande för frågan Kravet på balans återfinns i anslagsvillkoren där det framgår vad de medel som programföretagen tilldelas ska användas till. uttalas ovan är det avgörande för balansen att större delen av företagets resurser läggs på kärnverksamheten, dvs. produktion och sändning av program, utveckling av egna plattformar och distribution på dessa. kärnverksamheten även görs tillgänglig på externa plattformar i enlighet med kraven i programföretagens anslagsvillkor, och att en stor publik tar del av utbudet på dessa plattformar påverkar inte balansen mellan kärnverksamhet och kompletterande verksamhet, såvida inte kostnaderna för distributionen på de externa plattformarna får en sådan omfattning att det påverkar utvecklingen av kärnverksamheten på ett negativt sätt. med utvidgningen av begreppet kärnverksamhet till att även omfatta tillhandahållanden på programföretagens egna plattformar på internet bedömer regeringen att det framöver snarare borde bli lättare än för att upprätthålla en god balans mellan företagets kärnverksamhet och kompletterande verksamhet. God balans mellan kärnverksamhetens olika delar Kommittén bedömer att villkoret om god balans bör kunna avse balans mellan såväl olika kärnverksamheter – t.ex. linjära sändningar i marknätet och sändningar och playtjänster på webben – som i förhållande till kompletterande tjänster, exempelvis text på webben. 2018/19:136 instämmer delvis i bedömningen men betraktar sändningar i marknätet och sändningar eller tillhandahållanden på internet som olika delar av programföretagens kärnverksamhet och inte som olika kärnverksamheter. Programföretagen har endast en kärnverksamhet, enligt vad som framgår ovan. Kravet på god balans bör dock även innebära att god balans ska råda mellan de olika delarna av företagens kärnverksamhet. Som kommittén anför är detta av särskild betydelse vid ett visst tillgodoräknande av programverksamheten på internet. Möjligheten att tillgodoräkna sig viss programverksamhet på internet i uppfyllandet av public service-uppdraget kan få till följd att det exklusiva utbudet på programföretagens egna plattformar ökar. Som betonas i avsnitt 8.1 om uppföljning och redovisning får detta inte innebära att bredden av utbudet i marknätet minskar i någon påtaglig omfattning, utan tillståndsvillkoren ska även fortsättningsvis huvudsakligen uppfyllas i marknätet. Myndigheten för press, radio och tv efterfrågar en närmare definition av vad som är en god balans i programföretagens kärnverksamhet. Regeringen anser att den tekniska utvecklingen och public serviceuppdragets utformning gör det svårt att särskilja de olika delarna av kärnverksamheten. Kravet innebär inte heller att programföretagen är skyldiga att redovisa hur mycket medel som spenderas på respektive del av verksamheten. Kravet på god balans skär genom programföretagens uppdrag på flera ledder. Att det finns en god balans mellan t.ex. olika typer av innehåll, i fråga om nyproduktion och inköp och mellan användandet av ny teknik och beprövade distributionssätt, är centralt för att behålla och attrahera en bred publik och på så sätt vara relevant för många. Det är programföretagens ansvar att bedöma hur balansen i verksamheten ska upprätthållas och redovisas. Att programföretagen fortsatt arbetar för att hålla en god balans mellan de olika delarna av sina respektive verksamheter är av avgörande betydelse för förtroendet för public service. 4.4.4Ingen ändring när det gäller sidoverksamhet Regeringens bedömning: Ingen ändring bör göras i regleringen av sidoverksamheten. Den parlamentariska public service-kommitténs bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: , , och är de enda remissinstanser som yttrar sig i frågan. sidoverksamheten endast får bedrivas i begränsad omfattning och på ett sätt som inte inkräktar på kärnuppdraget eller påverkar andra aktörer