prop · H603101 · 2019-04-15 00:00:00 — Fordringarna på garantifonden för jord- bruket ökade därför med ca och fordringarna inom landsbygdsprogrammet ökade med . fordringar består av åter- kravsfordringar, fordringar på bidragsskyldiga för underhållsstöd samt fordringar för vård inom EU. Återkravsfordringarna har ökat med jämfört med föregående år. har genomfört två spektrumauktioner som resulterat i uppbördsfordringar på . Fordringarna har reglerats . - underkurser, upplåning i svenska kronor - underkurser, upplåning i utländsk valuta Myndigheten för samhällsskydd och Periodiserade EU-avgifter m.m., En förutbetald kostnad är en utgift som har betalats men som avser outnyttjade resurser eller tjänster. Normalt blir det en kostnad kommande år. Syftet med att periodisera förutbetalda kostnader är att resultaträkningen enbart ska visa årets kostnader för förbrukade resurser och utnyttjade tjänster. redovisar förutbetalda kostnader för hyror på och andra förutbetalda kostnader som leasingavgifter samt it-drift och underhåll. Underkurser uppstår när emitterar obligationer och marknadsvärdet är lägre än det nominella värdet. utgör underkurs och bokförs som en förutbetald kostnad som periodiseras över lånets löptid. Posten förutbetalda kostnader vid Kriminal- vården utgörs huvudsakligen av förutbetalda lokalhyror. förutbetalda kostnader avser till största delen kostnader för den nya generationen ubåtar. I posten förutbetalda kostnader för Trafik- verket ingår bl.a. förutbetalda it-kostnader och licenser, förutbetalda hyror och förutbetalda investeringar i järnvägar och vägar. förutbetalda kostnader utgörs till stor del av förutbetalda hyror med . beredskap redovisar i för- utbetalda leasingavgifter för Rakelverksamheten samt i förutbetalda hyror. redovisar bl.a. förutbetalda hyreskostnader på . redovisade Kammarkollegiet i för högt debiterade EU- avgifter som förutbetald kostnad. uppgår motsvarande belopp till . Förutbetalda kostnader i övrigt är exempelvis hyror eller licensavgifter eller år. Förutbetalda lokalhyror uppgår totalt till . S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Upplupna bidragsintäkter är överenskommen ersättning för genomförd verksamhet som ännu inte betalats till myndigheten. Upplupna bidragsintäkter vid universitet och andra lärosäten gäller främst pågående forskningsprojekt. upplupna bidragsintäkter är främst bidrag för investeringar som till största delen medfinansieras av kommuner. Ökningen av upplupna bidragsintäkter hänför sig bl.a. till investeringar som avser sluss och investeringar i väg som E45 – . S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Upplupna intäkter reglering kommuner Upplupna ränteintäkter, svenska kronor Upplupna ränteintäkter, utländsk valuta Upplupna intäkter är räntor och andra intäkter som upparbetats, men där myndigheten inte fakturerat eller fått betalt t.o.m. brytdagen. Den upplupna skatteintäkten utgörs av skillnaden mellan skatteintäkter ett visst inkomstår och de debiterade (preliminära) skatter som redovisats till och med december månad. Mindre justeringsbelopp och för debiteringar i förskott ingår. I tabellen nedan specificeras de upplupna skatteintäkterna. Den upplupna intäkten 2018 uppgår till , vilket är en ökning med jämfört med . Den enskilt största upplupna intäkten avser fysiska personers skatter följt av intäkterna från mervärdesskatt och arbetsgivaravgifter. Större delen av den upplupna intäkten förklaras av att de debiterade (preliminära) skatterna som avräknas endast omfattar . Efter avräkning av uppbörden , som avser verksamhetsmånad december, minskar den upplupna intäkten avseende 2018 till . Det är framför allt fysiska personers skatter och mervärdesskatten som förklarar det återstående beloppet. För fysiska personer förklaras den av inkomster som inte preliminär- beskattas, exempelvis vinster vid försäljning av bostäder och värdepapper (kapitalvinster), schablonintäkter för sparande i investerings- sparkonto och för uppskjuten skatt på vinster vid försäljning av bostäder. Den upplupna intäkten för fysiska personers skatter har ökat med jämfört med . Ökningen förklaras av att preliminärskattekvoten (preliminärskatt som andel av lön, pension och övriga skattepliktiga transfereringar) har sjunkit. Även för mervärdesskatten kvarstår ett relativt stort belopp när uppbörden är beaktad. Det förklaras av att företag med en omsättning har kvartalsvis istället för månatlig uppbörd. Skattskyldiga med kvartalsuppbörd redovisar den mervärdesskatt som avser . Efter den uppbörden har den upplupna intäkten minskat till . Det resterande beloppet förklaras av skattskyldiga som redovisar mervärdesskatten en gång . Jämfört med har intäkterna från mervärdesskatt ökat med medan den upplupna intäkten ökat med . Juridiska personers upplupna intäkt har minskat med mellan åren, vilket är en mindre förändring. Över tid varierar den upplupna intäkten betydligt mer, för både juridiska och fysiska personer. För juridiska personer beror variationen på att företagens inkomstskatter är volatila och att de löpande debiteringarna baseras på företagens slutliga skatt . För fysiska personers skatter förklaras variationen i den upplupna intäkten främst av variationen i kapital- inkomsterna. Vid en jämförelse mellan den skatte- periodisering i resultaträkningen som i princip leder till postens ökning jämfört med och de upplupna intäkter som anges i noten finns ett nuläget fördelas på skatteslag. Att en skillnad uppstår kan bl.a. bero på periodiseringar hos enskilda myndigheter som inte kunnat beaktas i årsredovisningen för staten, på justeringar för juridiska personers skatter som kan identifieras först senare, förändringen av uppbördsreglerna för energiskatt eller på brister i modellerna för beräkning av upplupen intäkt. Staten ansvarar även för uppbörden av inkomstskatt och fastighetsavgift samt avgifter till trossamfund. Då utfallet för dessa skatter och avgifter fastställs vid den årliga inkomsttaxeringen sker betalningen med förskott och slutregleringar. I posten Övriga upplupna intäkter redovisas eventuellt beräknat fordringsbelopp . är beloppet dock negativt (se not 53). uppgick fordringsbeloppet till . Den fordran som staten har redovisas bland Övriga fordringar (se not 35). Resterande övriga upplupna intäkter upplupna ränteintäkter i svenska kronor och utländsk valuta är S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 ränteintäkter förknippade med statsskulden som är intjänade men som ännu inte är inbetalda till . Kärnavfallsfondens upplupna intäkter är i huvudsak upplupna avgifter på som reaktorinnehavarna betalar i efter- skott. Resterande del är huvudsakligen upplupna räntor på bostadsobligationer eller andra säker- ställda obligationer. redovisar upplupna intäkter av EU-medel avseende asyl-, migrations- och integrationsfonden för vidarebosättning på och på från samma fond men gällande omplacering. redovisar upplupna intäkter för vård inom EU på och upplupna ränteintäkter för återkrav på 204 mil- joner kronor. Upplupna intäkter hos Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen består av finansierings- avgifter från arbetslöshetskassor. redovisar upplupna intäkter från balans- och systemansvariga på och upplupna nätintäkter på . värdepapper och andelar är pågående affärer med återköpsavtal (repor) i egna statspapper och kortfristiga placeringar. Affärerna har marknadsvårdande syfte och är också ett sätt att hantera tillfälliga likvida över- skott och varierar därför mellan åren. värdepapper och andelar är huvudsakligen hypoteksobligationer i de fonder redovisar, främst Trafik- livräntefonden. 230SummaÖvriga myndigheterAffärsverk SkatteverketUniversitets- och högskolerådet Kungl. Tekniska högskolan i för internationellt utvecklingssamarbeteLänsstyrelsen i TrafikverketResultatandelar i hel- och delägda företagMiljoner kronorDonationskapital551 063234 566 -359 741561 020213 381 -459 205Uppskrivningskapital20182017Not 40Kassa och bank3 placeringar hos banker och520 placerade i kortfristiga certifikat som förfaller under 2019.Not 41 NettoförmögenhetenMiljoner kronorS k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1Pensionsmyndigheten redovisar värdepapper, främst i form av andelar i värdepappersfonder hos Kammarkollegiet, som hör till den frivilliga pensionsförsäkringen.Luftfartsverket redovisar kortfristiga placeringar i företagscertifikat som värdepapper och andelar. tillgångar och skulder. mögenhet innebär att statens skulder är större än mögenheten mellan samvarierar i huvudsak med statsskuldens förändring. heten påverkas i första hand av resultaträkningens heten av andra transaktioner som förändrar tillgångarnas eller skuldernas värde utan att de redovisas i resultaträkningen. (-) har ökat med som ett resultat av ändrade uppgår därmed till -. redogörs för förändringar av poster som ingår i Vissa händelser som i sig inte innebär att nettoförmögenheten påverkas utgör ändå förklaringar till förändringar av banktillgodohavanden i utländsk valuta till värdet Ändringar av utgående balansen 2017 havanden i svenska kronor på , I samband med ändrade redovisningsprinciper justeras den utgående balansen från föregående år för att få jämförbarhet mellan åren. principen för beräkning av upplupna skatte- valutakoncernkontomodell och behållningen på intäkter har medfört en ökning av netto- valutakontot redovisas som inomstatlig förmögenhetens utgående balans 2017 med och elimineras därför. Även de nya principerna på valutakontot utomstatlig eftersom valuta- för redovisning av tjänstepensionsskulder har kontot var placerat hos affärsbank. påverkat den utgående balansen och har inneburit likvida medel har ökat med En del av ökningen beror på flytt från korta placeringar till banktillgodo- Uppskrivningskapitalet har minskat med . Kapitalet minskar med avskrivningsbeloppen på uppvärderade anläggningar samt med omföring till balanserad kapitalförändring vid försäljning av tillgångar. Donationskapitalet har ökat med . Ökningen beror till största delen på donationer av konst och likvida medel till och . Resultatandelar i hel- och delägda företag svarar för merparten av posten. Andelsvärdet är vid årets beräkning till största delen baserat på företagens egna kapital enligt årsbokslut. Ökningen på består av föregående års resultatandelar (), utdelningar betalda (-), samt övriga för- ändringar av eget kapital i företagen (3,). Den del av Systembolaget AB:s resultat, motsvarande årets utdelning, och som redovisas som skatteintäkt förs om från balanserad kapitalförändring till resultatandel påföljande år (0,). Försäljning av företag och justeringar har medfört en ökning med . har rapporterat en direkt ökning av eget kapital med , vilket främst avser valutakursdifferenser från avvecklad verksamhet. har redovisat en ökning med av det egna kapitalet vid sidan av resultatet. Förändringen består till största delen av positiva effekter av kassaflödes- säkringar (1,) och kapital- ökningar från omräknings- och valutakurs- effekter (1,), vilket delvis utjämnas av omvärderingar relaterade till pensionsskulden (-0,). En justering av årets ingående balans medför en minskning av eget kapital (-1,). Apoteksgruppen i har avyttrats och utgör den största delen av ökningen av resultatandelarna med för försäljningar, likvidationer och justeringar. Den balanserade kapitalförändringen ökade med . Den del av föregående års underskott som inte är hänförligt S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 till resultatandelar har ökat kapitalförändringen med . Utdelningar från hel- och delägda företag enligt föregående stycke har ökat denna delpost med motsvarande belopp d.v.s. . Den del av förändrad avsättning för pensionsskuld som avser försäkringstekniska omvärderingar redovisas direkt mot netto- förmögenheten och medför en minskning med . Upplupna skatteintäkter redovisas i vissa fall direkt mot nettoförmögenheten, bland annat i samband med ändrade uppbördsperioder (0,). Systembolaget AB:s resultat förs till en del som skatteintäkt, vilket påföljande år omförs till resultatandel från kapitalförändring (-0,3 mil- jarder kronor). Apoteksgruppen i har avyttrats och utgör den största delen av i minskning för försäljningar, likvideringar och justeringar. Försvarsmakten har invärderat beredskaps- varor och materiel anskaffade till ett värde av . konton för hantering av TV-avgiften, rundradiokontot m.fl., har tidigare rapporterats som en del av statsverket, men överfördes till en utomstatlig fordran. Detta medförde en minskning av netto- förmögenheten med . Skilda principer vid värdering av inomstatliga värdepapper medför en utjämningspost på som redovisas som balanserad kapitalökning. Eliminering av inomstatliga ensidiga periodiseringar samt diverse fordringar och skulder medför ett saldo på som ökar nettoförmögenheten. Summan av statens interna fordringar och skulder avseende moms minskar nettoförmögen- heten med . Nedanstående tabell visar de poster som lett fram till nettoförmögenhetens förändring. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Ändrad princip för redovisning av upplupna Ändrad redovisning av efterskottspremier, Utdelning från hel- och delägda företag Förändrad avsättning till tjänstepensioner Förändringar av upplupna skatteintäkter som inte förs mot resultaträkningen Förändring av eget kapital hos hel- och Omföring av resultatandel från Systembolaget Försäljning, likvidering och justering av innehav i hel- och delägda företag Invärdering av beredskapsvaror i lager m.m., Utjämningspost vid eliminering av statspapper vid eliminering av ensidiga inomstatliga Eliminering av inomstatliga balansposter Årets över-/underskott S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 I tabellen nedan redovisas en beräkning av realtillgångar i NR värderas till återanskaffnings- värdet, dvs. restvärdet efter avskrivningar räknas upp med prisindex samt med moms medan fasta realtillgångars värdering i balansräkningen utgår nationalräkenskapernas (NR) principer. från ursprungligt anskaffningsvärde. beräkningar finns ännu inte framställda tillgångsförs forskning och utveckling i högre och jämförelsen görs därför mellan 2016 och grad i NR. Detta står för av skillnaden En annan stor del beror på att NR använder marknadsprisvärdering där sådan finns tillgänglig, t.ex. för aktieinnehav och för skulder i form av bl.a. statsobligationer. Statens nettoförmögenhet enligt ÅRS om avgränsning ingår som kapital- Avgående poster ur Nettoförmögenheten andel i NR och inte endast med grundfonden. Beräkningen av upplupna skatteintäkter sker med Fordringar och skulder endast i den statliga andra metoder i NR, vilket tillsammans med en annan tillämpning vid fastställandet av Upplupna skatteintäkter och övriga periodiseringar ger ett lägre värde på tillgången. Dessutom finns andra mindre skillnader. tillgångar och skulder i övrigt består skillnaden främst av fonder och avsättningar, som endast ingår i balansräkningen. För att balansera den Tillkommande poster i Statens förmögenhet särskilda löneskatt som ingår i kommunernas pensionsskuld tar NR upp en fordran i staten på Uppvärdering av aktier till marknadsvärde Pålägg av moms och indexuppräkning till ier samt utökad aktivering av forskning och Omvärdering av statsskuld och övriga finansiella poster till marknadsvärde egna kapital utöver grundfond jubileumsfond, Allmänna arvsfonden, Statens förmögenhet enligt NR-principer Skillnaden mellan balansräkningens nettoför- mögenhet vid utgången av 2017 på -114 miljarder kronor och den beräkning i anslutning till NR som gjorts ekonomiska vårproposition på 1 458 miljarder beräkningen visar en positiv nettoförmögenhet som är högre än vad som redovisas i balansräkningen. nettoförmögenheten enligt ÅRS är justerade för avseende beräkning av upplupna skatteintäkter. Skillnaderna beror dels på olika värderings- principer, dels på olika avgränsningar av staten. Den enskilt största skillnaden beror på att fasta S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Bygdemedel m.m. (länsstyrelser) Som fonder i staten redovisas medel som är reserverade för särskilda ändamål, men där det reserverade beloppet inte beror direkt på en fastställd skuld eller en försäkringstekniskt beräknad risk. De viktigaste förändringarna i fondkapitalet beskrivs i not 5 Avsättning till/upplösning av fonder. Kärnavfallsfonden redovisas av myndigheten och förvaltas av Kammar- kollegiet. Fonden består av avgifter från kärnkraftsföretagen, baserade på produktionen av elektrisk kraft. Avgifterna ska täcka alla kostnader nu och för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och annat avfall. Kärnavfallsfonden har fortsatt att öka liksom . Fondmedlen är placerade i statspapper, i s.k. säkerställda obligationer utgivna av bostadsfinansierings- institut, och till en mindre del på konto i . Vid utgången av 2018 avser av tillgångarnas bokförda värde säkerställda obligationer. Stabilitetsfonden inrättades enligt beslut i samband med finanskrisen för att finansiera framtida stödåtgärder. Den förvaltas av . Inledningsvis tillfördes genom särskilt anslag på statens budget. Avsikten har varit att fonden genom de inbetalda stabilitetsavgifterna och bankgarantiavgifterna från banker och andra institut med avkastning, skulle öka upp till motsvarande av BNP. gäller ny lagstiftning som innebär att ett resolutionsförfarande ska användas för institut som bedöms viktiga för den finansiella stabiliteten och som därför inte bör försättas i konkurs. Resolution innebär att staten tar kontroll över ett institut som är drabbat av problem för att rekonstruera det eller avveckla det under ordnade former. För detta ändamål bildades en ny fond benämnd Resolutions- reserven . Den tillfördes då genom överföring från Stabilitetsfonden och har därefter tillförts resolutionsavgifter. Stabilitetsfondens uppdrag har begränsats men den ska även i fortsättningen finansiera stöd enligt en ny lag om förebyggande statligt stöd. tillfördes fonden stabilitetsavgifter, men gäller enbart resolutionsavgifterna som förs till Resolutionsreserven. Därför är det nu endast Resolutionsreserven som har ökat , med , medan Stabilitetsfonden har minskat något. förvaltar även Insättnings- garantifonden som har byggts upp av avgifter från institut som omfattas av garantin. Avgiftens storlek bygger på institutens kapitaltäcknings- grad och används till att bygga upp en fond för att kunna betala ut ersättning till kunder i kreditinstitut eller värdepappersbolag som går i konkurs. Insättningsgarantin gäller för såväl privatpersoner som företag och andra juridiska personer. Insättningsgarantimedlen är placerade i statspapper och till mindre del på konto i Insättningsgarantifonden ökade med . Insättningsgarantin totalt uppgår till (se not 54). redovisar ett antal fonder som förvaltas av Kammarkollegiet och från vilka bl.a. vissa livräntor enligt äldre bestämmelser betalas ut. Den största är Trafiklivräntefonden och utöver den finns bl.a. Frivilliga yrkesskade- fonden och Affärsverksfonden. Kammarkollegiets fonder avser främst kollegiets försäkringsverksamhet och Kultur- fonden för och , men även Viltvårdsfonden samt Författarfonden. Länsstyrelserna redovisar s.k. bygdemedel (vattenregleringsmedel) och älgvårdsfonder med den övervägande delen hos länsstyrelserna i och . Batterifonden redovisas av och har byggts upp av miljöavgifter på batterier. gäller producentansvar för batterier och fonden tar inte in några avgifter. Återstående medel används till batteriforskning och fonden minskar successivt. Bland fonder som inte specificeras i tabellen finns främst medel från vattendomar m.m. hos Havs- och vattenmyndigheten och Brottsoffer- fonden. Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser SPV ansvarar och gör avsättningar för de förmånsbestämda tjänstepensionerna och de övriga avtalsförsäkringar som myndigheterna har betalat för, vilket utgör merparten av statens pensionsåtagande. Undantag från denna ordning är de myndigheter som gör egna avsättningar för pensioner, främst affärsverken och . Skulden för de förmånsbestämda tjänstepensionerna som SPV redovisar ökade med jämfört med då den ökade med . S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Förklaring till förändring av den försäkringstekniska avsättningen i SPV:s tjänstepensionsverksamhet Justering av ingående skuld Ändrade beräkningsgrunder, bruttoränta Grundränta, frigjorda driftkostnader Utfall av antaganden om livslängd Nya och tillfälliga sjukpensioner Förändrad avsättning för premiebefrielse Nya icke aktuella, temporära Förändring av antastbar förmån Utbetalning, frigjorda driftkostnader Till detta kommer tjänstegruppliv- och personskadeersättningar med (föregående år) vilket förklarar avvikelsen mot beloppet i not 43. Ändrade beräkningsgrunder visar den skuldeffekt som uppstår när de försäkringstekniska beräkningsgrunderna ändras. har redovisningsprincipen anpassats till den internationella redovisningsstandarden IPSAS 39 vilket innebär att resultateffekten av försäkrings- tekniska omvärderingar redovisas direkt mot nettoförmögenheten och inte i resultaträkningen. (Se redovisningsprinciper och tilläggsupp- lysningar). De ändrade beräkningsgrunderna i tabellen ovan, , har därför inte påverkat årets pensionskostnader. Effekten av de ändrade beräkningsgrunderna, 12,3 miljard- er, beror på att räntan i beräkningsgrunderna sänkts till -0,från -0,före- gående år. Nyintjänande består av den skuldförändring som beror på att de aktiva har tjänat in ytterligare rätt till ålderspension och kompletterande efterlevandepension/familje- pension . Utbetald pension motsvarar den skuldminskning som utbetalningarna med- fört. Posten är en beräkning utifrån tillgängliga data och det kan finnas avvikelser mellan postens värde och bokförda betalningar exempelvis när retroaktiva utbetalningar gjorts. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 omräkning med förändringen av prisbasbeloppet som görs av pensioner som betalas ut och av fribrev. höjdes prisbasbeloppet vilket gav en ökning av skulden med . Grundränta visar den uppräkning av skulden som enligt de försäkringstekniska riktlinjerna ska göras med antagen ränta, som var - . I Övrigt ingår effekter som uppstår i skulden när förmånsbelopp förändras t.ex. på grund av samordning. har SPV fortsatt sitt arbete med att pröva rätten till livränta för personer som slutat sin anställning –2002. Detta har resulterat i att ytterligare livräntor har fastställts för dessa personer och det har ökat skulden med som ingår i posten Övrigt. Övriga avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser tar upp avsättning för pensioner och inkomstgarantier och omställ- ningsstöd till tidigare och nuvarande ledamöter. tillämpar nu i princip samma försäkringstekniska grunder som de SPV tillämpar för försäkringsrörelsen. Föregående års skuld har inte räknats om eftersom det inte varit praktiskt genomförbart. Förändringen av pensionsskulden avser därför skillnaden mellan skuld i årsredovisningen för staten 2017, beräknad enligt den tidigare tillämpade modellen, och skulden beräknad med nya beräknings- grunder. Av förändringen avser försäkringstekniska omvärderingar som enbart redovisats i balansräkningen och har påverkat årets resultat. Av totala skuld avser inkomstgarantier och omställningsstöd. av den totala pensionsavsättningen avser avgångna ledamöter, medan återstoden avser aktiva ledamöter. Pensionsskulderna för , och har räknats om enligt samma beräkningsgrunder som de SPV använder. Förändringen av affärsverkens skulder avser skillnaden mellan deras skuld i årsredovisningen för staten 2017, beräknad enligt den tidigare tillämpade modellen, och deras skulder beräknade med SPV:s beräkningsgrunder. Av förändringen av affärs- verkens pensionsskulder, totalt ca 1,8 miljarder kronor, avser ca försäkrings- tekniska omvärderingar som enbart redovisats i balansräkningen och har påverkat årets resultat. - risker som kan finansieras av Summa avsättningar för garantier Avsättningar för avhjälpande av miljöskador Övriga avsättningar består till största delen av EKN:s avsättningar för garantier. Reserveringen delas in i risker som kan finansieras av garantiavgifter, kvardröjande risker och oreglerade skador. Reservering vid utgången av uppgick till , vilket är en minskning jämfört med