prop · H603140 · 2019-06-18 00:00:00 — lanserade ett Grönt bolån med avdrag på räntan för kunder som bor i fastigheter med energiklass A, B eller C enligt energiklassificeringssys- tem – ett ekonomiskt incitament som bidrar till en energismart omställning av bostadsmarknaden. Hos får alla kunder som har rätt till Grönt bolån det automa- tiskt. Något som ligger i linje med bankens ambition att vara enkel och transparent. Ett grönt kretslopp av pengar emitterade dessutom som första bank i , en grön säkerställd obli- gation med bolån som säkerhet. Kretsloppet bidrar till två av bola- gets fyra prioriterade hållbarhets- mål; Hållbara städer och samhällen (mål 11) och Bekämpa klimatför- ändringarna (mål 13). V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 8 S T R AT E G I O C H M Å L K Ö N S F Ö R D E L N I N G Regeringen eftersträvar en jämn könsfördelning såväl i de enskilda bolagsstyrelserna som på portföljnivå. För den statligt ägda bolagsportföljen ska andelen kvinnor respektive män i styrelserna vara . Övergripande för bolagen med stat ligt ägande är att de ska ha en jämn könsfördelning i bolagsstyrelserna. Andelen kvinnor respektive män ska vara i den stat liga bolagsportföljen (hel och delägda bolag). De stämmovalda styrelseleda möterna i den statliga bolagsportföl jen utgjordes av kvinnor och män per . Det kan jämföras med de börs noterade bolagens styrelser kvinnor och män.1 Jämställdheten i respektive bolags styrelse ska följa ”trappan” som anger hur många ledamöter av vardera könet en styrelse med ett visst antal ledamöter ska innehålla. (Läs mer om styrelsens sammansättning på sidan 100.) I 39 av de 41 bolag med stat ligt ägande som ingår i statistiken uppnåddes en balanserad könsfördel Könsfördelning – vd och ledningsgrupp4 ning, jämfört med då samtliga Andelen kvinnor som är styrelse 42 bolag uppnådde målsättningen. ordförande i de av staten hel och I båda bolagen som avviker från delägda bolagen har ökat från 45 pro målsättningen så är det en övervikt cent 2019, vilket kan jämföras hos börs 1) Andra AP-fondens Kvinnoindex 2018. Hel- och delägda bolag 2)Andel kvinnor som ordförande i börsbolagen. 3)Andel kvinnor som ordförande och ledamöter i börsbolagen. Kvinnor (K), Män (M) 4)fanns 47 bolag. Utvärderingen omfattar ej Bostadsgaranti, EUROFIMA och . 5) Ledningsgruppen exklusive vd. Könsfördelning – ledamöter utsedda av bolagsstämman Kvinnor (K), Män (M) Hel- och delägda bolag Beräkningen omfattar aktiebolag med säte i . Redovisningen omfattar ej EUROFIMA, , och . Swedesurvey ingår inte i statistiken då det beslutades på en extrastämma 2019 att bolaget skall avvecklas genom frivillig likvidation. V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 8 L Ö N E N I VÅ E R O C H A N S TÄ L L N I N G S V I L L K O R S T R AT E G I O C H M Å L Hållbara lönenivåer och anställningsvillkor Ersättningar till ledande befattningshavare i närings- livet är en viktig förtroendefråga. Bolagen med statligt ägande bör därför ge sina chefer lön och pensioner som är väl avvägda. Kravet på sunda ersättningssystem är en viktig bolagsstyrningsfråga både i och internationellt. En vik tig del i bolagsstyrningen av bolagen med statligt ägande är därför att ersätt ningarna till ledande befattnings havare är rimliga och väl avvägda. beslutade regeringen om nya riktlinjer för ersättning och andra anställnings villkor till ledande befattningshavare i bolag med statligt ägande. Dessa ska ha tillämpats från och med års stämman 2017. Styrelserna i de stat Grupp 1: bolag med omsättning mindre än eller lika med , Grupp 2: bolag med omsättning 851–3 , Grupp 3: bolag med omsättning 3 301–14 , Grupp 4: bolag med omsättning lika med eller större än 14 . ligt ägda bolagen är ansvariga för att regeringens riktlinjer tillämpas. I bolag där staten är en av flera del ägare bör regeringen i dialog med övriga ägare verka för att dessa rikt linjer tillämpas så långt som möjligt. Enligt ersättningsprinciperna i reger ingens riktlinjer ska totalersättningen till ledande befattningshavare vara rimlig och väl avvägd. Den ska även vara konkurrenskraftig, takbestämd och ändamålsenlig, samt bidra till en god etik och företagskultur. Ersätt ningen ska inte vara löneledande i förhållande till andra jämförbara företag utan ska präglas av måttfull het. Detta ska vara vägledande också för övriga anställdas totala ersätt ning. har gett ett kon sultbolag i uppdrag att undersöka hur nuvarande riktlinjer har efterlevts i bolag med statligt ägande och dessutom jämförs ersättningsni våerna i bolagen med marknadsdata från privatägda bolag. Sammanlagt 112 representativa jämförelsebolag har identifierats och ingår i under sökningen. om den totala kontantersättningen till ledande befattningshavare varit ”konkurrenskraftig men ej lönele dande”. Med total kontantersättning avses alla fasta och kortsiktiga rörliga ersättningar till den anställde. Vid utgången av 2018 är ingen ledande befattningshavare berättigad till rörlig ersättning. Möjligheten att ge rörlig lön till ledande befattnings havare togs bort i riktlinjerna 2009. Andelen vd:ar som har förmånsbe stämd pension har minskat. hade av alla vd:ar och av övriga ledande befatt ningshavare förmånsbestämd pen sion. Dessa är baserade på tillämpliga kollektivavtal och därmed inte i strid med riktlinjerna. Enligt riktlinjerna skulle pensionsåldern inte understiga och borde lägst vara . Enligt nuvarande riktlinjer ska pensionsåldern i anställningsavtal ingångna efter riktlinjernas ikraftträ dande inte understiga . hade inga ledande befattnings havare en pensionsålder under . Enligt regeringens riktlinjer skulle, vid uppsägning från bolagets sida, uppsägningstiden inte överstiga och avgångs vederlag skulle inte utgå längre än . I enlighet med de nya riktlinjerna ska anställningsavtal ingångna efter riktlinjernas ikraft trädande medge avgångsvederlag med högst 12 månadslöner. hade 43 ledande befattningshavare avgångsvederlag om 18 månadslö ner. Dessa avsåg gamla avtal och är därmed inte i strid med riktlinjerna. En ledande befattningshavare har avgångsvederlag överstigande Bolag med statligt ägande och mark nadens jämförelsebolag har indelats i fyra grupper baserat på bolagens omsättning. Total kontantersättning till vd visar att medianersättningen i statligt ägda bolag i grupp 3 och 4 ligger under den privata marknadens medianersättning. Medan den i grupp 1 och 2 ligger något över den privata marknadens median. De statligt ägda bolagens medianersättning till övriga ledande befattningshavare ligger sammantaget i linje med marknadens median men spridningen av observa tionerna är något större jämfört med den privata marknaden. V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 8 R E S U LTAT 2 0 1 8 R Ä K E N S K A P E R SAS ingår inte i det konsoliderade vest moderbolag till de tidigare stat resultatet eller 2017 efter Bostadsgaranti då det beslutades i som statens kapitalandel understiger att bolaget ska inträda tion och Fouriertransform. i frivillig likvidation. ingår dock fortsatt i jämförelsesiffrorna (inkl. ev. anslag) Resultat från andelar i Rörelseresultat (EBIT) Den konsoliderade omsättningen för bolagen med statligt ägande ökade jämfört med föregående år och uppgick till 354,2 (324,2) miljarder kronor. Total omsättning inklusive statens ägar andel i intressebolagen ökade . Det konsoliderade rörelseresultatet uppgick till 49,5 (53,7) miljarder kronor. Eget kapital, avsättningar och skulder bart till aktieägare i bart till aktieägare i ökade eget kapital med , vilket framför allt förklaras av ett positivt resultat efter skatt 2018 om . Kassaflödet från den löpande verk samheten ökade jämfört med , från till . Kassaflödet från investeringsverk samheten minskade jämfört med , från till . Kassaflödet från finansieringsverk samheten uppgick till 21,5 (24,6) miljarder kronor för . De statligt ägda bolagens totala ersättningar till revisorer 2018 V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 8 R Ä K E N S K A P E R U T D E L N I N G A R O C H A N S L A G Majoriteten av bolagen med statligt ägande har i sin utdelningspolicy slagit fast att en del av vinsten ska betalas ut till ägaren. Bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag kan erhålla anslag. De statligt ägda bolagens utdelnings policy syftar till att säkerställa att ägaren får en förutsägbar och långsik tigt hållbar utdelning och är en viktig del i fastställandet av de ekonomis ka målen. Av de 46 bolag som ingår i den statliga bolagsportföljen besluta des det om utdelning i 22 bolag för . Totalt delar dessa bolag ut till staten. Störst utdelning kommer från (), (), () och Akade miska Hus (). Deras gemensamma utdelningar mot svarar av de totala utdelningar som beslutats . Vissa bolag erhåller anslag från sta ten för att utföra sitt särskilt besluta de samhällsuppdrag. erhål ler exempelvis anslag för att kunna genomföra sitt arbetsmarknadspoli tiska kärnuppdrag, vilket är att skapa utvecklande arbeten för personer med Det anslag erhöll för skyd dade arbeten i kärnuppdraget, , motsvarade 69 pro cent av de totala anslagen. Ytterliga re exempel på bolag som erhåller år liga anslag är Kungliga Dramatiska teatern och , vilka finansieras för att erbjuda national scener för teater respektive opera och balett. Totalt fick statligt ägda bolag Utdelning, statens andel Anslag/totala intäkter 1)Exklusive anslag som redovisas via balansräkningen. 2)Exklusive anslagsmedel som fördelar till Swerea/Swerim. 3)I tillägg har erhållit ett kapitaltillskott om 600 (400) finansierat inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Detta motsvarar strax över hälften av bolagets investeringar som totalt uppgick till . V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 8 F Ö R S Ä L J N I N G A R O C H U T D E L N I N G A R R Ä K E N S K A P E R Hur statens finanser påverkas av försäljningar och utdelningar Regeringen fattade inga beslut om nya bolags eller aktie försäljningar . För väntas i utdelningar till staten från bolagen med statligt ägande. Liksom tidigare försäljningsintäkter, vilka främst härrör från försäljning arna av Vin & Sprit, samt aktier i och , betalades försäljningsintäkterna från avyttringen av aktier i pen i in till statskas san för att amortera på statsskulden. Transaktionen slutfördes efter att gett sitt godkännande. Amorteringarna bidrar till att statens ränteutgifter minskar. Bolags och aktieförsälj ningar resulterar även i att de framti da potentiella utdelningarna minskar, vilket försäljningsvärdet normalt sett tar hänsyn till. kommit statskassan tillgodo i samband med bolags och aktieförsäljningar. De årliga utdelningarna från bolagen med statligt ägande medför att det statliga lånebehovet minskar samt att ränteutgifterna därigenom sjunker. har totalt utbetalats till staten i form av utdelningar. Statens finansiella sparande, det vill säga de medel som nettoplaceras i form av finansiella tillgångar minus finansiella skulder, ökar när bolagen delar ut medel, så länge utdelningen motsvaras av en vinst som genererats . När bolagens utdelning ar överstiger årets vinst, och minskar bolagens egna kapital, så är det finan siella sparandet opåverkat eftersom utdelningen motsvaras av en lika stor minskning av eget kapital, det vill säga finansiell skuld. Det är därför inte möjligt att stärka det finansiella sparandet via extrautdelningar som överstiger årets vinst från bolag med statligt ägande. Inte heller försäljningar eller omvärderingar av finansiella tillgångar påverkar det finansiella sparandet. Försäljningar i den statliga bolagsportföljen Sammantagna utdelningar i bolag med statligt ägande Hur statens finanser påverkas av försäljningsinkomster och utdelningar årets resultat i bolagen årets resultat i bolagen Statens lånebehov och ränteutgifter V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 8 RÄ K E N S K A P E R R I S K H A N T E R I N G Affärsverksamheten i bolagen med statligt ägande ger upp hov till exponering mot olika former av risk, vilka kan påverka värdet på portföljen samt möjligheten att lämna utdelning. Nedan beskrivs kortfattat de mest väsentliga riskerna ur ett portföljperspektiv. Den statliga bolagsportföljen är illik vid, vilket innebär att enskilda bolag typiskt sett inte förvärvas eller avytt ras för att påverka den samlade port följrisken. Den statliga bolagsport följen är också koncentrerad, vilket gör att risker kopplade till de största bolagen kan få betydande påverkan på hela portföljens värde liksom på eventuella utdelningar. De tre värde mässigt största bolagen utgör av portföljens värde. Styrelsen är ytterst ansvarig för bola gets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter, där riskhan tering ingår som en integrerad del i det övergripande ansvaret för affärs verksamheten. beslutar därmed om finansiella risk nivåer och limiter i de statligt ägda bolagen och hanterar riskerna i sina affärsverksamheter. Riskhantering är en del av förvalt ningsorganisationens verktyg för uppföljning och styrning av de stat ligt ägda bolagen. Ägarens syn på risk reflekteras i de ekonomiska målen som kontinuerligt följs upp till exempel i ägardialoger och i det löpande arbetet. Därutöver identifie ras och kartläggs de största riskerna på portföljnivå i samband med den årliga värderingen av bolagen. En affärsmässig risk som kan på verka den statliga bolagsportföljens värde och möjlighet att lämna utdel ningar är försäljning eller uppköp av större verksamhet. Genom försälj ningarna av Ucell och Kcell är utträde ur Eurasien i all har tidigare kommunicerat att bola get avser avsluta sin närvaro i region . Karaktären hos markna derna i Eurasien, inklusive potentiella myndighetsingripanden, kombinerat med det faktum att tillgångarna inte varit helägda och att det funnits åtag anden och skyldigheter i olika aktieä garavtal, gör att komplexiteten i försäljningsprocesser varit hög med betydande osäkerheter rö rande förväntat resultat. i portföljen anses ha minskat i och med bolagets utträde ur regionen. Ett annat exempel på en affärsmässig risk i den statliga bolagsportföljen är den pågående samhällsomvand lingen i och . Denna kan påverka värde och möjlighet att lämna utdelning ar då det är ett mycket stort åtagande som kommer att på verka resultat och likviditet. Digitalisering öppnar för många nya möjligheter, men den kan även med föra risker för befintliga aktörer då nya affärsmodeller som snabbt får genomslagskraft etableras. Ett exem pel på detta är apoteksmarknaden, där statligt ägda verkar och där nya ebaserade aktörer pressar priserna genom effektiva logistik lösningar samt erbjuder nya digita la tjänster. Därutöver behöver bolag vara vaksamma inför de cybersäker hetsrisker som kan uppstå i verksam heten till följd av digitaliseringen. Den statliga bolagsportföljen är även exponerad mot finansiella risker och då främst för marknadsprisrisker som till exempel pris på el och järnmalm. Ett lågt elpris är positivt för flera statligt ägda bolag, exempelvis Aka demiska hus, och , men sammantaget har ett lågt elpris en negativ värdepåverkan på bolags portföljen eftersom det är av stor betydelse för intäkter. På samma sätt innebär expo nering mot järnmalmsprisets fram tida utveckling en marknadsprisrisk. är exponerat mot bolånekun dernas förmåga att återbetala sina lån. En hastig och markant nedgång i bostadspriser i kombination med en lågkonjunktur skulle sannolikt leda till ökade kreditförluster. Andra finansiella risker är valuta respektive ränterisk. Valutarisk avser negativ inverkan från ändrade valuta kurser på bolagens resultat och ba lansräkning. Ränterisk avser risken för negativ inverkan från ändrade räntenivåer på bolagens resultaträk ning och kassaflöde. Legala och regulatoriska risker Många statligt ägda bolag verkar på mer eller mindre reglerade mark nader. Exempelvis kan nämnas , , , , och . För ändringar i regelverken kring dessa verksamheter kan få betydande på verkan på dessa bolags, och därmed portföljens, värde och förutsättning ar att lämna utdelningar. Bolag med statligt ägande, likt många andra svenska företag, kan påverkas negativt av politiska och ekonomis ka spänningar i vår omvärld. Detta kan få till följd att förutsättningarna för att bedriva internationell handel förändras genom införandet av exem pelvis tullar eller sanktioner och att kostnader för vissa insatsvaror ökar. V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 8 2018/19:140 Bilaga B O L A G M E D S TAT L I G T Ä G A N D E A – Ö B O L A G S Ö V E R S I K T E R äger, utvecklar och förvaltar fastigheter för universitet och högskolor med huvudfokus på utbildnings- och forskningsverksamhet samt student- bostäder. Bolaget spelar en viktig roll för målet att stärka som kunskapsnation samt att, inom ramen för det, bidra till ett ökande utbud av forskar- och studentbostäder. Styrelse och revisorer valda /2020 Ordf: : , •Biomedicum på Insti- tutet, ett av största forsk- ningslaboratorier, stod klart före utsatt tid och till en lägre kostnad än beräknat. Akademiska Hus har investerat cirka 2 mdkr i projektet. •Stor satsning på solceller ledde till fördubblad kapacitet mot- svarande 2,5 miljoner kWh/år. Ytterligare fördubbling sker 2019. •Nya ambitiösa mål beslutade som innebär klimatneutralitet (”Noll- vision”) inom förvaltning och intern verksamhet till 2025 och i projektverksamheten till 2045. •Lönsamhet: Avkastning på operativt kapital exklusive värdeförändringar ska uppgå till . Avkast- ningen minskade till . Ned- gången förklaras av de stora marknads- värdeförändringarna hänförliga till bolagets fastighetsbestånd som redovi- sats i enlighet med IFRS regelverk vil- ket ökar det operativa kapitalet. Föränd- ringen i rörelseresultat var svagt positivt. •Kapitalstruktur: Soliditet 30–40 pro- cent. Soliditeten steg till . •Utdelning: 40–av årets resultat efter skatt efter återläggning av värdeförändringar och därtill hörande uppskjuten skatt. Ordinarie utdelning enligt policy uppgick till av justerat resultat. •Nya ekonomiska mål för bolaget besluta- des på årsstämman 2019. Mål för hållbart företagande •Kund: ska Nöjd Kund Index (NKI) uppgå till . Årets NKI 62 (60) visar på en positiv trend men understiger årsmålet på 63. Flera strate- giska samarbeten med olika lärosäten har ingåtts 2018 för att stärka relationen. •Medarbetare: ska prestationsin- dex (API) uppgå till 77 samt måttet för olycksfri arbetsplats (ELTAR) inte över- stiga 2. En nollmätning avseende API sker . ELTAR uppgick till 2,4. •Ekonomi: Bolaget ska leverera på äga- rens ekonomiska mål. Därutöver ska man minska mängden köpt energi . Projekt- kostnaderna ska inte avvika mer än ± mot projektram. Mängden inköpt energi ökade vil- ket beror på en kombination av en varm sommar och att bolaget genomfört färre energibesparande åtgärder än planerat. Projektkostnaderna avvek med 2,4 pro- cent, i huvudsak beroende på förseningar i bygglovsprocessen av projektet . •Utveckling: Andelen innovationsprojekt som har drivits i samverkan med bolagets kunder ska uppgå till 2021 och bolaget ska ha 2 130 studentboen- den. Innovation i samverkan uppgick till . Antalet studentboenden upp- gick till 510. •Klimatavtryck: Bolaget ska uppnå kli- matneutralitet inom förvaltning och intern verksamhet till 2025 och i projekt- verksamheten till 2045. Saknar särskilt beslutat samhällsuppdrag. Gudmundson, , , och Arb rep: , Rev: (PwC) Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 330 (320) tkr. Arvode till stämmovald ledamot uppgår till 160 (155) tkr. Arvode utgår inte till ledamot som är anställd i . - varav hänförbart till minoritet Re, Avkastning på eget kapital (genomsnitt), % Rop, Avkastning på operativt kapital (genomsnitt), % Antal anställda i medeltal Rapporterat enligt GRI:s riktlinjer Ekonomiska mål och uppföljning Mål: ≥6, Mål: 30– Nytt mål antaget av bolagsstämman 02014 2015 2016 2017 2018 En efterutdelning på 6,5 mdkr beslutades på extra bolags- stämma . 1) /2020 V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 8 2018/19:140 Bilaga B O L A G S Ö V E R S I K T E R B O L A G M E D S TAT L I G T Ä G A N D E A – Ö () ska, som ett komplement till den privata markna- den, medverka till att utveckla och finansiera små och medelstora företag. verksamhet omfattar rådgivning samt finansiering genom lån och ägarkapital via . verksamhet är att stärka det svenska näringslivets utveckling och verka för en håll- Genom att stimulera tillväxten hos nyföretagare samt befintliga små och medel- stora företag, antingen via kapital eller företagsrådgivning, kan innovativa idéer få möjlighet att prövas. Det vitaliserar näringslivet och bidrar till nya arbetstillfällen. finansieringen ska i huvudsak riktas till företagare och företag med lönsamhets- och tillväxt- Finansieringen sker dels med en egen lånefond på och dels med fondkapital som uppgår till varav hälften utgörs av fond- medel från europeiska regionala utvecklingsfonden. Verksamheten ska finnas tillgänglig i hela landet men utbudet kan variera beroende på regionala förutsättningar. Styrelse och revisorer valda /2020 Ordf: Nyval av vid stämman 2019, avgick Led: , , , , och . Nyval av vid stämman 2019, avgick Arb rep: , Arb suppl: , Rev: (Deloitte) Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 230 (215) tkr. Arvode till stämmovald ledamot •Antalet nya utbetalda lån mins- kade till 3 461 (4 546) samt utbetalt lånebelopp till 1 700 (2 335) mnkr. har åtgärder vidtagits för att åstadkomma en mer balanse- rad nettoutlåning och anpassa utlå- ningen till en långsiktigt stabil nivå. Inga ekonomiska mål har fastställts av äga- ren. 1993/94:40 ska lång- siktigt bedriva låneverksamheten så att kapi- talet bevaras nominellt intakt. Detta mål är uppnått. Mål för hållbart företagande •Almi ska bidra till hållbar tillväxt, se uppdragsmål nedan. •Almi ska vara en attraktiv arbetsgivare och en hållbar arbetsplats som attraherar medarbetare med rätt kompetens. Orga- nisationen ska präglas av mångfald och jämställdhet. ska arbeta aktivt för att minimera sin negativa miljöpåver- kan. Målet är ett engagemangsindex på minst 85 samt att samtliga rådgivare ska ha genomgått och klarat den nya certi- fieringen vid utgången av 2019. Engage- mangsindex uppgick till 79. mättes ej andel certifierade rådgivare. •Almi ska verka för god affärsetik genom att aktivt arbeta för att motverka korrup- tion och penningtvätt samt engagemang i företag som bedriver olaglig, oetisk eller bedräglig verksamhet. medarbe- tare ska efterleva regelverk och interna riktlinjer. Målet är att samtliga inför verksamhetsåret planerade aktiviteter för god affärsetik ska vara genomförda vid utgången av året. •Almi ska verka för en hållbar tillväxt. Utvecklingen avseende överlevnad, omsättning och förädlingsvärde hos de företag som fått en insats från mäts ungefär efter insatsen. Målet är att kund- och portföljföretag ska utvecklas bättre än en kontrollgrupp. Överlevnaden hos företag som fick insats från uppgick till 81 (kontrollgrupp: 77) pro- cent, omsättningen ökade 33 (kontroll- grupp: 24) procent och förädlingsvärdet ökade 32 (kontrollgrupp: 21) procent. •Almis verksamhet ska vara marknads- kompletterande och därmed riktas till företag som inte får behovet av finan- siering och affärsutveckling tillgodo- sett av privata aktörer. Målet är att ska uppfattas som uteslutande marknads- kompletterande i mätningar riktade till kund- och portföljföretag, medfinansiä- rer och samarbetspartners. Bland tillfrå- gade lånekunder, banker och medinves- terare svarar mellan 90–att verksamhet är marknadskomplet- terande. Då endast tre av åtta identifie- rade grupper tillfrågats kan inte målupp- fyllnaden fullt ut bedömas.