prop · H603101 · 2019-04-15 00:00:00 — EU återbetalade nästan Utfallet för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen uppgick till och är därmed lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror främst på att EU återbetalade ett överskott till om för den avgift som baseras på bruttonational- inkomsten. nettoutlåning uppgick till , vilket är lägre än vad som beräknades i statens budget. Det beror bl.a. på att överförde garantimedel från bank- konton till konton i , vilket minskade nettoutlåningen. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Tabell 2.23 Utfallet för statens budget för 2017-2018 Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer Kultur, medier, trossamfund och 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter m.m. i statens Mer bidrag till sjukvården – lägre utgifter för Migration Utgifterna i statens budget ökade med (5,) . Den största utgiftsökningen i statens budget skedde inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, som ökade med (16,3 pro- cent). Utgifterna för de flesta andra utgiftsom- råden ökade också. Utgiftsområde 8 Migration minskade med (51,). Ökade anslag för att stärka totalförsvaret Inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap ökade utgifterna med 3 104 mil- joner kronor (6,). Det beror på ökade satsningar på totalförsvaret och på högre utgifter med anledning av sommarens bränder. Färre asylsökande till leder till ökat bistånd till andra länder Utgifterna för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd blev (16,) högre. Det beror främst på att utgifterna för asyl- mottagande som ingår i biståndsramen beräk- nades minska. För att nå upp till målet om att biståndsramen ska uppgå till en procent av BNI höjdes därför anslaget med ca 2018. Utgifterna för asylsökande minskade Inom utgiftsområde 8 Migration blev utgifterna (51,) lägre. Ersättningarna till kommunerna minskade med (61,), vilket främst beror på att antalet barn och unga i mottagningssystem minskade. Ökade bidrag till vården Utgifterna för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg blev (16,) högre än 2017. Det beror bl.a. på personalsatsningar inom vården, insatser för att korta vårdköerna och satsningar på förlossningsvård och kvinnors hälsa. Färre personer fick aktivitets- och sjukersättning Utgifterna för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning blev (2,) lägre än 2017. Det beror på att färre personer hade aktivitets- och sjukersättning och att antalet utbetalda nettodagar för sjukpenning och rehabiliteringspenning blev lägre än beräknat. Utgifterna för barnbidrag och föräldraförsäkring ökade Inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade utgifterna med (7,). Utgifterna för barnbidrag ökade med (16,) eftersom barnbidraget höjdes . Utgifterna för föräldraförsäkringen ökade med (5,). Antalet ersättningsdagar för föräldrapenning minskade svagt, men antalet dagar med den högsta ersättningsnivån ökade, bl.a. på grund av att fler män tog ut föräldrapenning. Ändrad anslagsstruktur medför högre utgifter för Arbetsmarknad och arbetsliv Utgifterna inom utgiftsområde 14 Arbets- marknad och arbetsliv ökade med (3,). Det beror till största delen på att vissa utgifter har överförts till detta utgiftsområde från utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Stöd för vuxenutbildning, stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling medför högre utgifter Inom utgiftsområde 16 Utbildning och universi- tetsforskning ökade utgifterna med 4 904 mil- joner kronor (6,). Det beror på flera olika insatser inom utbildningsområdet. Utgif- terna för statligt stöd till vuxenutbildning och statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskaps- utveckling ökade med sammanlagt . Satsningar inom miljöområdet medför ökade utgifter Olika satsningar inom miljöområdet medförde att utgifterna för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård ökade med (34,). Knappt hälften av ökningen beror på satsningen Klimatklivet som stöder åtgärder för utsläppsminskning. Utgifterna för elfordons- premien, som infördes , uppgick till 422 mil- joner kronor. Ökade utgifter för drift och underhåll av vägar och järnvägar Inom utgiftsområde 22 Kommunikationer ökade utgifterna med (6,3 pro- cent). Det är framför allt utgifterna för drift, S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 underhåll och trafikledning för vägar och järn- vägar som tillsammans ökade med . Utgifter för EU-stödda åtgärder ökar Inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel ökade utgifterna med (13,). Det beror främst på att utbetalningar till fleråriga projekt inom ramen för EU:s program ökar mot slutet av programperioden. Höjt grundavdrag för pensionärer medför högre bidrag till kommuner och landsting Utfallet för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ökade med (5,). Det beror framför allt på att kom- munerna och landstingen kompenserades med totalt för det intäkts- bortfall som det förhöjda grundavdraget för pensionärer medför. Ökade utgifter för statsskuldsräntor beror på flera orsaker Inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. ökade utgifterna med (28,). Det beror på flera faktorer, bl.a. blev valutakursförluster högre än 2017. Högre BNI-avgift och lägre återbetalningar Utgifterna inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen blev (44,) högre än 2017. Det beror dels på att den avgift som baseras på bruttonational- inkomsten (BNI-avgiften) blev högre, dels på att EU återbetalade ca mindre avgifter än 2017. återbetalning av lån 2017 påverkar jämförelsen mellan åren Utfallet för nettoutlåning blev högre 2018 jämfört med . Det beror bl.a. på att betalade tillbaka sitt lån till 2017, vilket påverkar jämförelsen med 2018. Lånet uppgick till . Förklarande faktorer till avvikelserna mot statens budget Utgifterna i statens budget blev lägre än den budget som S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 I detta avsnitt analyse- ras hur stor del av denna skillnad som berodde på reviderade bedömningar av dels de makroeko- nomiska förutsättningarna, dels antalet personer som tar emot ersättning från olika transfererings- system (volymer). Vidare redovisas hur stor del av skillnaden som beror på nya beslut. Det gäller sådana beslut som fattats av eller . Resterande skillnad beror på andra förklaringsfaktorer och redovisas i kategorin Övrigt. Skillnaderna fördelas också på Utgifts- områden exklusive räntor, Statsskuldsräntor Resultatet sammanfattas i tabell 2.24 och kommenteras därefter. Tabell 2.24 Förklarande faktorer till skillnaden mellan utfall och budget -5,8 -2,9 -10,3 -3,0 -5,1 -6,5 -2,9 -15,2 1Utgiftsområden som omfattas av det statliga utgiftstaket. 2Riksgäldskontorets nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringsposten. 3Begreppet volym innefattar utgiftsförändringar till följd av bl.a. antal personer i transfereringssystemen, längden som en person finns i ett system samt förändringar av nivån på styckkostnader i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till den makroekonomiska utvecklingen. 4Utgiftsförändringar till följd av reviderade makroekonomiska förutsättningar . 5Under Utgiftsområden, exkl. räntor ingår förändring av anslagsbehållningar enligt ursprunglig budget. Skillnader till följd av reviderade volymer i olika transfereringssystem Utgifterna blev lägre än i statens budget till följd av ändrade bedömningar av bl.a. antalet personer som tar emot ersättning från olika transfereringssystem (volymer). Det beror bl.a. på att färre personer än beräknat i statens budget fick sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning 2018. Det medförde att utgifterna under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp blev ca lägre än i den beslutade budgeten. Skillnader till följd av den makroekonomiska utvecklingen Skillnader till följd av ändrade makroekonomiska förutsättningar medförde att budgetens totala utgifter blev högre än i statens budget. Utgifterna för utgiftsområdena, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., blev högre än i statens budget till följd av ändrade makroekonomiska förutsätt- ningar. Det beror bl.a. på att utgifterna inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel blev högre till följd av en högre eurokurs för gårdsstöd m.m. än beräknat. Utgifterna på anslaget för statsskuldsräntor blev högre till följd av ändrade makroekonomiska förutsättningar. Det beror främst på större valutakursförluster till följd av en svagare krona. nettoutlåning blev 2,1 mil- jarder kronor högre än i statens budget beroende på makroutvecklingen. Även denna differens förklaras av en svagare krona. Det beror på att lån i Riksgälden ökat mer än beräk- nat när enskilda lån förfallit och refinansierats till en högre växelkurs för euron och dollarn. Tabell 2.25 Makroekonomiska förutsättningar BNP (fp) -0,2 KPI (årsgenomsnitt) Antal sysselsatta, 15–74 år Arbetslöshet, 15–, Personer i arb.markn.pol. program, procent av -0,8 6-mån ränta, årsgenomsnitt -0,4 -0,7 -0,3 -0,7 -0,5 -0,1 fp = fasta priser Skillnader till följd av beslut De totala utgifterna blev högre än i statens budget till följd av beslut fattade av . Utgifterna för utgiftsområdena, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., blev högre till följd av att beslut om högre anslagsnivåer efter förslag i propositionerna om ändringar i statens budget (se avsnitt 2). Av dessa be- döms ca vara förslag som kategoriseras som beslut. Resterande del av anslagsförändringarna, ca , tillfördes främst regelstyrda anslag som påverkas av förändringar i volym eller makroekonomiska förutsättningar (i första hand transfererings- anslag) utan att någon ny reform hade föreslagits. För mer information om vilka förslag i propo- sitionerna som bedömdes vara beslut respektive tillskott till regelstyrda transfereringsanslag, se ekonomiska vårproposition (prop. 2017/18:100 tabell 7.9) och budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 tabell 8.17). Skillnader till följd av övriga orsaker Av övriga orsaker blev utgifterna lägre än i statens budget. Riksgälds- kontorets nettoutlåning (inklusive kassamässig korrigering) och statsskuldsräntor blev något högre medan utgiftsområdenas utgifter (exklu- sive statsskuldsräntor) blev lägre. Inom framför allt följande sju områden blev utgifterna lägre än i statens budget av övriga orsaker: –Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, –Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, –Utgiftsområde 15 Studiestöd, –Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, –Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik, –Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, –Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen. I avsnitt 2.4 Utfall per utgiftsområde finns detaljerade kommentarer till skillnaden mellan utfall och anvisade belopp i den ursprungliga budgeten. nettoutlåning, inklusive kassamässig korrigering blev lägre. Det berodde på att , med anledning av ändringar i för- ordningen (2011:211) om utlåning och garantier, S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 förde över garantimedel i utländsk valuta från bankkonton till konto i . Enligt 3 kap. 12 § budgetlagen (2011:203) får regeringen besluta att medel på ett anvisat anslag inte ska användas, om det är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andra samhällsekonomiska skäl. beslutade regeringen om indragning av anslagsmedel om totalt 50 428 miljoner kro- nor, främst avseende anslagssparanden . Det är mer än 2017. De 48 indragningar, som översteg , omfattar av totalbeloppet . I tabell 2.26 redovisas samtliga indragningar som är större än . De flesta indragningarna av anslagsmedel rör anslagssparande Den största indragningen, som uppgick till , avsåg kommunersätt- ningar vid flyktingmottagande. Den näst största indragningen gjordes av räntor på statsskulden och uppgick till . Båda dessa indragningar avsåg anslagssparande. Tabell 2.26 Indragningar 2018 Avgifter till internationella organisationer Utresor för avvisade och utvisade Bidrag till folkhälsa och sjukvård Bilstöd till personer med funktionsnedsättning Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Etableringsersättning till vissa nyanlända S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Ersättning för insatser för vissa nyanlända Bidrag till arbetslöshetsersättning och Europeiska socialfonden m.m. för perioden Nystartsjobb och stöd för Utveckling av skolväsendet och annan Fortbildning av lärare och förskolepersonal Statligt stöd till vuxenutbildning Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning Upprustning av skollokaler och utemiljöer Energieffektivisering och renovering av Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Sanering och återställning av förorenade Utveckling av statens transportinfrastruktur Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Avgiften till Europeiska unionen Enligt 3 kap. 8 § budgetlagen får ett anslag tillfälligt överskridas genom att en kredit, mot- svarande högst av det anvisade anslaget (anslagskredit), tas i anspråk. Året därpå ska tillgängliga medel reduceras med ett belopp som motsvarar den utnyttjade anslagskrediten. Med bemyndigande får regeringen även besluta att ett anslag får överskridas, om det är nödvändigt för att täcka särskilda utgifter i en verksamhet. Utgifterna ska inte ha varit kända då anslaget anvisades. Regeringen får även fatta beslut om att överskrida ett anslag för att uppfylla ett av beslutat ändamål med anslaget. Regeringen beslutade om fyra medgivna överskridanden . Tabell 2.27 Medgivna överskridanden I statens budget anvisades för anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlännings- ärenden inom utgiftsområde 8 Migration. Rege- ringen medgav i beslut att anslaget fick överskridas med (Ju2018/01631/SIM). Det medgivna överskridandet utnyttjades inte, då anvisade ytterligare medel för anslaget i enlighet med propositionen Höständringsbudget . Istatens budget anvisades för anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshets- ersättning och aktivitetsstöd inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Regeringen medgav i beslut att anslaget fick överskridas med (A2018/01756/A). Det medgivna överskridandet utnyttjades inte, då anvisade ytterligare medel för anslaget i enlighet med propositionen Höständringsbudget . I statens budget anvisades för anslaget 1:10 Gårdsstöd m.m. inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och Regeringen medgav i beslut att anslaget fick överskridas med (N2019/00299/SUN). S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 anslagskrediten på utnyttja- des och nästan hela det medgivna överskridandet. I statens budget anvisades för anslaget 1:2 Oförutsedda utgifter inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Rege- ringen medgav i beslut att anslaget fick överskridas med (Fi2018/03747/BATOT). Det medgivna över- skridandet utnyttjades inte, då anvisade ytterligare medel för anslaget i enlighet med Höständringsbudget . har ett anslag överskridits utöver den tillåtna anslagskreditgränsen och utan med- givande från regeringen (se tabell 2.28). Totalt disponibelt belopp inklusive anslags- kredit för anslaget 1:13 inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning har överskridits med . Det beror på att myndighetens kostnader för pensionspremier varit högre än beräknat. Tabell 2.28 Icke medgivna överskridanden -0,78 -0,62 -0,31 -0,31 S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 I följande avsnitt (2.4.1–2.4.27) presenteras utfallet per utgiftsområde. Här ges en samlad bild över hur regeringen har utnyttjat de finansiella befogenheter som regeringen har inom respektive utgiftsområde. Anslagen redovisas i tabeller som i första hand visar utfallet för de största anslagen inom respek- tive utgiftsområde. Tabellerna visar även anslag vars utfall avviker från statens ursprungliga bud- get med . Anslag som anvisats visas dock bara om utfallet avviker . Tabellerna visar också anslag där utfallet avviker från de totalt anvisade medlen (statens budget och änd- ringar i budgeten) med . Anslag som totalt anvisats visas endast då utfallet avviker . För varje utgiftsområde kommenteras först skillnader mellan den ursprungligen beslutade budgeten och utfall. Därefter jämförs även utfallet med utfallet . I de fall för- klaringarna sammanfaller görs analysen samlat, under respektive utgiftsområde. En redovisning av samtliga anslag finns i bilaga 2. Förutom anslagsutfallet redovisas, per utgifts- område, hur regeringen har utnyttjat beställ- ningsbemyndiganden samt bemyndiganden avseende statlig utlåning, garantier, inomstatliga lån och övriga krediter. Av redovisningen framgår även hur bemyndiganden att lämna kapital- tillskott till bolag eller utvecklingsbanker har utnyttjats. Flertalet av bemyndigandena utgörs av årliga bemyndiganden som lämnar i samband med besluten om statens budget och om ändringar i denna. I redovisningen hänvisas inte till riksdagsbeslutet i de fall ett bemyndigande har lämnats i samband med besluten om statens budget eller i beslut om ändring i bud- geten . Om däremot ett bemyn- digande har lämnats görs en hänvisning till riksdagsbeslutet. En redovisning av samtliga beställningsbemyndiganden finns i bilaga 3. Efter de 27 avsnitten om de olika utgiftsområ- dena följer en redogörelse för posterna Föränd- ring av anslagsbehållningar (avsnitt 2.4.28), Riks- gäldskontorets nettoutlåning (avsnitt 2.4.29), och Kassamässig korrigering (avsnitt 2.4.30). Alla dessa poster hör till budgetens utgiftssida. Avslutningsvis redovisas även Ålderspensions- systemet vid sidan av statens budget (avsnitt 2.4.31). S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Tabell 2.29 UO 1 Anslag ledamöter och partier m.m. -19,0 -1,6 -0,4 Allmänna val och demokrati -3,5 -13,2 -0,1 -1,7 Utgiftsområdet omfattar Statschefen, samt ombudsmän, och samepolitiken, m.m., Läns- styrelserna, Demokratipolitik och mänskliga rättigheter, Nationella minoriteter, Medier och Sieps samt insatser för att stärka delaktigheten i EU-arbetet. Utfallet uppgick till , vilket är (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (7,). Utfallet för anslaget 2:3 fastighets- anslag blev , vilket är 23 mil- joner kronor (19,) lägre än vad som anvisades i budgeten. Att utfallet blev lägre än beräknat beror på att planerat underhåll av interiörer har skjutits fram på grund av hög arbetsbelastning och att avsatta medel för oförutsedda åtgärder inte har utnyttjats. Utfallet för anslaget 4:1 m.m. blev , vilket är (1,) lägre än vad som anvisades i budgeten. I enlighet med propositionen Våränd- ringsbudget anvisade ytter- ligare för att finansiera högre kostnader för utrikesförvaltningen på grund av ändrade växelkurser. Ökat anslag till följd av sommarens skogsbränder Skogsbränderna medförde ökade kostnader, främst för personal vid Läns- styrelsen i . För att finansiera detta tillfördes anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. i enlighet med propositionen Höständringsbudget . Valår gav ökade utgifter för Allmänna val och demokrati Utfallet för anslaget 6:1 Allmänna val och demo- krati blev högre än 2017 vilket förklaras av att val till riksdag och kommun- och hölls . Utgifterna för presstöd lägre än beräknat och lägre än föregående år Utfallet för anslaget 8:1 Presstöd uppgick till . Det är (13,) lägre än anvisat i statens budget och (9,) lägre än föregående år. Minskningen beror bl.a. på lägre stöd till flera tidningar som en följd av sjunkande upplagor och att en tidningskoncern lade ned sina lokala tidningar. Presstödet består av driftstöd, distributionsstöd och utvecklingsstöd. Minsk- ningen mellan åren beror främst på att utbetalt driftstöd blev lägre. har driftstöd betalats ut till 73 dagstidningar jämfört med 89 föregående år. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Tabell 2.30 UO 1 Beställningsbemyndiganden Stöd till politiska partier Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyn- digandet och de utestående åtagandena uppgick till . Tabell 2.31 UO 1 Garantier 1Regeringen har beslutat att får lämna statlig kreditgaranti för banklån till personal inom utrikesförvaltningen inom en ram för samtliga garantiengagemang om (UD2000/1146/P -AV). Tabell 2.32 UO 1 Inomstatliga lån som används i verksamheten fastigheter och tekniska anläggningar har beslutat om låneramar på för . Utestående lån vid utgången av 2018 var . iakttagelser – årlig revision i län har fått en revisions- berättelse med reservation avseende sin årsredo- visning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. I årsredovisningen som lämnades till rege- ringen saknas samtliga noter till balansräkningen som krävs enligt 2 kap. 4 § samt 7 kap. 1 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. i har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. i läns årsredovisning saknar underskriftsmening och underskrift från myndighetschefen. Enligt 2 kap. 8 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunder- lag, med tillhörande föreskrifter från Ekonomi- styrningsverket, ska årsredovisningen innehålla undertecknande och underskriftsmening. Detta innebär att årsredovisningen inte är fullständig. RiR 2018:13 Skyddet mot oegentligheter inom Migrationsverksamheten vid utlands- myndigheterna har granskat skyddet mot oegentligheter inom migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna. Regeringen har i skrivelsen om skyddet mot oegentligheter inom migrationsverksamheten vid utlandsmyndig- heterna (skr. 2018/19:15) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller som avses vidtas med anled- ning av granskningsrapporten. Gransknings- rapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2018/19:KU15, rskr. 2018/19:155). S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 2.4.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Tabell 2.33 UO 2 Anslag -53,4 -1,6 -1,1 -0,8 -15,5 Myndigheten för digital förvaltning -23,4 -4,3 -1,8 Utgiftsområdet omfattar utgifter för allmän offentlig förvaltning, inklusive finansförvaltning och finansiell tillsyn m.m., utgifter för de statliga tjänstepensionerna, statistik och fastighets- förvaltning. Utfallet uppgick till , vilket är (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2017 blev utgifterna (4,) högre. Lägre utgifter för statliga tjänstepensioner än anvisat, men högre än 2017 Utfallet för anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m.blev (1,) lägre än anvisat i den ursprungliga budgeten. Anslaget är regelstyrt och justeras utifrån ändrad makro- ekonomisk utveckling liksom ändrade volymer. Lägre utgifter för än anvisat I statens budget anvisades för anslaget 1:12 . Utfallet blev (15,) lägre än budgeterat. Det beror främst på att personal- kostnaderna blev lägre. Högre utgifter för forskning om penningpolitik och finansiell stabilitet Utfallet för anslaget 1:16 Finansmarknadsforsk- ning blev , vilket är (194,) högre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget anvisade ytterligare som betalades till Stiftelsen umsfond för att finansiera forskning inriktad på kärnområden penningpolitik och finansiell stabilitet. Detta förklarar även skill- naden i utfall mellan åren. Lägre utgifter för digitaliseringsprojekt än anvisat Utfallet för anslaget 1:18 Myndigheten för digital förvaltning blev , vilket är (23,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror framför allt på att bidrag till projekt för att finansiera digi- talisering av offentlig sektor och den nationella digitala infrastrukturen inte har betalats ut i den utsträckning som beräknats. Tabell 2.34 UO 2 Beställningsbemyndiganden