prop · H70361 · 2019-12-20 00:00:00 — B-–Resursbrist, t.ex. saknar bostad N-–Den enskilde har tackat nej P-–Resursbrist, t.ex. saknar personal Källa: Inspektionen för vård och omsorg (), sammanställning av uppgifter från ärendehanteringssystemet DHS. Av Tabell 4 framgår att när enskilda tackar nej till erbjuden insats tar det generellt att verkställa besluten. Mindre än hälften av besluten verkställs då . När bostadsbrist uppges vara orsak till bristande verkställighet verkställs av besluten . Att enskilda tackar nej till erbjuden insats är absolut vanligast inom äldreomsorgen och för insatsen särskilt boende. Även om äldreomsorgen har de kortaste väntetiderna blir väntetiden något längre i de fall den enskilde tackat nej till kommunens erbjudande. När det gäller omsorg till personer med funktionsnedsättning och framför allt då insatser enligt LSS är det inte lika vanligt att enskilda tackar nej, men i de fall det sker blir väntetiden oftast längre. Generellt tar det också att verkställa beslut om insatser till personer med funktionsnedsättning oavsett orsak. Det kan här handla om individuella orsaker, som att den enskilde kan ha svårt att förstå innebörden av insatsen. 54I rapporteringen till ska kommunerna uppge varför ett beslut inte har verkställts. De orsaker som kommunerna kan rapportera är resursbrist (bostad), resursbrist (personal), den enskilde har tackat nej till erbjudande eller annat skäl. Vid orsak ”annat skäl” ska kommunen uppge skälet i fritext. 55Möte/intervju med tio förvaltningar i tre kommuner (, och ) –samt , Hur länge ska man behöva vänta?, 2014. 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N behöver då beskriva detta för den enskilde och motivera denne. Det kan också vara så att den enskilde behöver mer stöd och tid i valet att välja utförare.56 har fler kommuner rapporterat ej verkställda beslut, och antal rapporterade ej verkställda beslut per kommun har ökat. Detsamma gäller antal rapporterade ej verkställda beslut per 1 000 invånare. Väntetider och insatser har varit relativt oförändrade sedan rapporteringen infördes. Hälften av alla ej verkställda beslut verkställs eller avslutas . De insatser som de flesta kommuner rapporterar som svåra att verkställa är boendeinsatser, kontaktperson och kontaktfamilj. Insatser inom äldreomsorgen har de kortaste rapporterade väntetiderna medan de längsta väntetiderna rapporteras för insatser inom LSS. Den vanligaste orsaken till rapporterade ej verkställda beslut är brist på bostad och att den enskilde tackat nej till erbjuden insats. Generellt blir väntetiderna längre i de fall där enskilda tackar nej, allt annat lika. 56Möte/intervju med tio förvaltningar i tre kommuner (, och ) –samt mejl från företrädare för , . R I K S R E V I S I O N E N EJ VERKSTÄLLDA BESLUT – RAPPORTERINGSSKYLDIGHET OCH SÄRSKILD AVGIFT I SOL OCH LSS 4Kommunernas skyldighet att rapportera ej verkställda beslut Kommunernas skyldighet att rapportera ej verkställda biståndsbeslut syftar till förbättrad uppföljning och till att underlätta möjligheten att planera verksamheten för att därmed förkorta väntetiderna. Därutöver ska rapporteringen underlätta tillsynsmyndighetens tillsynsarbete och revisorernas granskning. ett rättighetsperspektiv är det också viktigt att rapporteringen fångar de beslut som kommunerna har svårast att verkställa. Vid införandet diskuterades hur omfattande rapporteringsskyldigheten borde vara och regering och riksdag landade i nuvarande utformning. Följande kapitel behandlar frågan, om rapporteringsskyldighetens omfattning är väl avvägd i förhållande till syfte och administrativ börda. 4.1 Administrativa utmaningar finns kvar Av och tidigare uppföljningar framgår att kommunernas skyldighet att rapportera ej verkställda beslut uppfattas som administrativt omfattande. Denna bild har även bekräftats vid kommunbesöken i 4.1.1 Uppgifter inte alltid enkla att få fram Inom kommunen är det ansvarig nämnd som rapporterar ej verkställda beslut till , kommunens revisorer och kommunfullmäktige. Som regel är rapporteringen delegerad till tjänstemän eller handläggare vid den förvaltning som hanterar nämndens ärenden. Ofta finns en eller flera särskilda rapportörer utsedda.57 Rapporteringen innebär att varje gynnande biståndsbeslut som inte verkställts och varje beslut där verkställigheten avbrutits och inte verkställts på nytt ska rapporteras till och kommunens revisorer. Om ett inrapporterat beslut fortfarande inte är verkställt vid nästa rapporteringstillfälle, , ska det rapporteras igen. Ett och samma beslut kan därmed rapporteras . För varje beslut ska även orsakerna till dröjsmålet rapporteras. När beslutet har verkställts eller avslutats ska 57Intervju/möte med tio förvaltningar i tre kommuner (, och ) –. 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N kommunen/nämnden anmäla detta. Vid varje rapporteringstillfälle ska också en avidentifierad statistiksammanställning göras till kommunfullmäktige.58 Det är inte alltid möjligt att få fram uppgifter om ej verkställda beslut ur kommunernas verksamhetssystem på ett enkelt sätt. Exempelvis har kommunerna inte alltid system för att ta fram uppgifter om alla nya biståndsbeslut som fattats eller för att följa upp att beslutade insatser har verkställts. Informationsöverföring mellan utförare och beslutande handläggare fungerar heller inte alltid och rapportören har ofta inte full insyn i enskilda ärenden. Det kan framför allt vara svårt för rapportören att få fram underlag och dokumentation om den enskilde erbjudits andra insatser, tackat nej etcetera. Särskilt svårt kan det vara att få fram underlag om äldre ärenden där ansvarig handläggare inte är kvar.59 De administrativa svårigheterna innebär att det finns en risk att beslut inte kommer med i rapporteringen eller att beslut som är verkställda av misstag redovisas som ej verkställda. Förutom att det kan vara svårt att följa vad som hänt i enskilda ärenden har en del kommuner inte utbyggda system för rapporteringen till nämnd och fullmäktige. Av granskningar från de kommunala revisorerna framgår att det i vissa kommuner inte är möjligt att få fram statistik om antal enskilda ej verkställda beslut då ett beslut kan rapporteras innan det verkställs Rapporteringen av ej verkställda beslut tar av dessa skäl en del tid, särskilt om det är många beslut att rapportera. Av den enkät skickade till samtliga kommuner i samband med sin uppföljning 2013 framgår att kommunerna i snitt lägger på rapportering av ej verkställda beslut (vanligast är ).61 Denna bild har även bekräftats vid de kommunbesök som genomförts i denna granskning.62 58IVO, ”Vanliga frågor som kommer in till om ej verkställda beslut”, hämtad samt , Effektivisering av processen med EVB och gynnande domar, 2016. 59Intervju/möte med företrädare för , och ; möte/intervju med tio förvaltningar i tre kommuner (, och ) – ; sammanställning av kommunala revisionsrapporter i referenslistan samt IVO:s egeninitierade tillsyn 2014/15 av fyra kommuner och en stadsdel i . Se , ”Nyheter , Dialog med kommuner i om ej verkställda beslut”, hämtad . 60Intervju/möte med företrädare för , och ; möte/intervju med tio förvaltningar i tre kommuner (, och ) – ; sammanställning av kommunala revisionsrapporter i referenslistan. 62Intervju/möte med tio förvaltningar i tre kommuner (, och ) –samt underlag till , Hur länge ska man behöva vänta?, 2014. R I K S R E V I S I O N E N EJ VERKSTÄLLDA BESLUT – RAPPORTERINGSSKYLDIGHET OCH SÄRSKILD AVGIFT I SOL OCH LSS 4.1.2 IVO:s rapporteringssystem har stor betydelse Rapporteringen till , de kommunala revisorerna och kommunfullmäktige hänger samman och utgår från samma underlag. Hur rapporteringen till fungerar har därför betydelse även för övrig rapportering. Kommunernas rapportering av ej verkställda beslut till kan ske elektroniskt, via en e-tjänst, eller via pappersblankett. Majoriteten () av kommunerna rapporterade via e-tjänsten.63 arbetar för att öka denna andel ytterligare eftersom det minskar den administrativa hanteringen och gör det lättare att sammanställa uppgifter. I systemet för elektronisk rapportering finns också en påminnelsefunktion. Påminnelse går ut till kommunens utsedda rapportör innan en rapporteringsperiod börjar. Därefter har kommunen en månad på sig att rapportera (). Det har hänt att kommunen bett om att få rapportera vid en senare rapporteringsperiod.64 Även om elektronisk rapportering har många fördelar kan den också vara känsligt för tekniska fel. I tidigare uppföljningar och vid de kommunbesök som genomförts i denna granskning har framkommit att det funnits en del problem med rapporteringssystemet som påverkat rapporteringen. Bland annat har uppgifter från tidigare rapporteringar i samma ärende inte sparats, vilket ibland inneburit att uppgifter missats.65 genomförde en uppdatering av det elektroniska rapporteringssystemet med syfte att bland annat underlätta återrapporteringen av beslut. systemet uppdaterades var det inte möjligt för kommunerna att rapportera elektroniskt till . Av genomförda kommunbesök har framkommit att det fick till följd att rapporter samlades på hög och att även rapporteringen till kommunfullmäktige och kommunens revisorer påverkades.66 Efter IVO:s uppdatering av rapporteringssystemet uppger flera rapportörer att rapporteringen till nu fungerar bra. redovisade uppgifter ligger nu kvar i systemet och är enkla att söka fram. Det innebär att man bara behöver komplettera om något nytt har hänt i ärendet. Ett problem som tagits upp är dock att utrymmet för hur mycket information som går att rapportera i vissa fall är för begränsad. Särskilt mot bakgrund av att vill ha tydlig information om vilka 63Vid tiden för IVO:s uppföljning 2013 var andelen . 64Intervju/möte med företrädare för , och samt intervju/möte med tio förvaltningar i tre kommuner (, och ) – . 65IVO, Hur länge ska man behöva vänta?, 2014 samt möte/intervju med tio förvaltningar i tre kommuner (, och ) –. 66Intervju/möte med företrädare för , och samt möte/intervju med tio förvaltningar i tre kommuner (, och ) – . 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N åtgärder kommunen vidtagit eftersom det avgör hur ska gå vidare i den fortsatta handläggningen.67 4.1.3 Kvaliteten i kommunernas rapportering granskas ibland Kvaliteten i kommunernas rapportering av ej verkställda beslut kan variera mellan kommuner och vara beroende av vilken kultur som råder i kommunen. Att rapportera fel, brister och avvikelser är inte alltid något som premieras. Enligt och tidigare uppföljningar kan rapporteringsskyldigheten och risken att få betala särskild avgift också göra kommunen mer restriktiv i sin biståndsbedömning. Risken för särskild avgift kan även göra att kommunen väljer att avstå från att rapportera in ej verkställda beslut.68 Detta kan vara svårt att fånga i rapporteringen som sådan men kan däremot ingå i IVO:s övriga tillsyn. Om någon kommun/förvaltning inte rapporterar några ej verkställda beslut så kan det vara en signal för att kontrollera. Inom ramen för sin riskbaserade och egeninitierade tillsyn har genomfört tillsyn av kommunernas myndighetsutövning inom SoL och LSS.69 har även, i några fall, granskat hur vissa kommuner arbetar med att verkställa biståndsbeslut, om kommunerna har ändamålsenliga rutiner för rapportering av ej verkställda beslut samt om kommunerna följer skyldigheten att rapportera ej verkställda beslut till . 2015 granskade hur fem utvalda kommuner arbetar med att verkställa biståndsbeslut enligt SoL och LSS. De fem kommunerna valdes utifrån att de rapporterat ett relativt stort antal ej verkställda beslut avseende bistånd enligt SoL och insatser enligt LSS. I vissa fall valdes kommunerna utifrån att situationen inte hade förändrats trots att de i flera fall fått betala särskild avgift.70 Tillsynen visade på en positiv utveckling i de granskade kommunerna. Samtliga kommuner hade vidtagit åtgärder för att komma till rätta med de brister som bidrog till svårigheten att verkställa beslut. Tillsynen visade också på framgångsfaktorer i arbetet med att verkställa beslut såsom kartläggning av befintliga och kommande behov, samverkan mellan aktörer etcetera. –2015 genomförde en tillsyn av hur fyra kommuner och en stadsdel i arbetade med att verkställa gynnande biståndsbeslut 67Intervju/möte med tio förvaltningar i tre kommuner (, och ) –. 68Socialstyrelsen, och ros – En utvärdering av bestämmelserna om rapporteringsskyldighet och särskild avgift i socialtjänstlagen, 2009 samt , Hur länge ska man behöva vänta?, 2014. 69IVO, Effektivisering av processen med EVB och gynnande domar, 2016; , Med makt följer ansvar – myndighetsutövning inom LSS och hemtjänst, 2016 samt , Vad gör min LSS- handläggare?, 2016. 70IVO, På väg att snabbare verkställa beslut–Tillsyn av fem kommuners arbete med att verkställa beslut, 2015. R I K S R E V I S I O N E N EJ VERKSTÄLLDA BESLUT – RAPPORTERINGSSKYLDIGHET OCH SÄRSKILD AVGIFT I SOL OCH LSS samt om de följde skyldigheten att rapportera ej verkställda beslut till . De fem kommunerna/stadsdelarna valdes ut för att de rapporterat få eller inga ej verkställda beslut mellan och . Resultatet visade att det varierade mellan de olika kommunerna hur snabbt de verkställde besluten. De mindre kommunerna verkställde besluten snabbare vilket de ansåg berodde på bra kommunikation med utförarna. Tillsynen visade även att ingen av kommunerna hade system för att enkelt ta fram alla nya beslut utan en bearbetning av materialet. Det framkom också att en del kommuner inte hade egna system för att följa upp att beslutade insatser hade verkställts. Kommunerna saknade även i vissa fall rutiner för rapportering av ej verkställda beslut.71 Av den enkät skickade till samtliga kommuner i samband med sin uppföljning 2013 framgår att knappt hälften av de kommuner som svarat hade tagit fram skriftliga rutiner för rapportering av ej verkställda beslut. Kommuner som hade skriftliga rutiner hade sammantaget rapporterat fler ej I kommuner som rapporterat många ej verkställda beslut och/eller betalat många särskilda avgifter förekommer att de kommunala revisorerna i vissa fall granskat kommunernas rutiner för rapportering och orsaken till bristande verkställighet av gynnande beslut. De kommunala revisorernas granskningar visar att merparten av de granskade kommunerna har ändamålsenliga rutiner för rapporteringen av ej verkställda beslut och att kommunerna i de flesta fall rapporterar i enlighet med gällande lagar. Trots det kan kommunerna ha svårt med verkställighet och planering till följd av externa faktorer såsom svårighet att rekrytera kontaktpersoner eller bristande planering och samverkan inom kommunen.73 4.2 Förändringar i tillsynen av ej verkställda beslut har flera olika myndigheter haft tillsynsansvar över hanteringen av ej verkställda beslut. Fram till låg ansvaret på länsstyrelserna, vilket innebar att det utvecklades regionala skillnader och olika sätt att bedöma inrapporterade beslut och när ansökan om särskild avgift skulle göras. tog över tillsynen och den fördelades då ut på myndighetens sex regionala tillsynsavdelningar. Ingen region fick ett övergripande ansvar för tillsynen varför något helhetsgrepp över hur man borde arbeta med ärendeslaget aldrig togs.74 71Ibid samt egeninitierad tillsyn 2014–2015 av fyra kommuner och en stadsdel i . Se , ”Nyheter . Dialog med kommuner i om ej verkställda beslut”, hämtad . 72IVO, Hur länge ska man behöva vänta?, 2014. 73Sammanställning av kommunala revisionsrapporter i referenslistan. 74Intervju/möte med företrädare för , och . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N När bildades tog man över tillsynen av ej verkställda beslut och de olika arbetssätt som hade utvecklats. inledde därför ett arbete med att förenkla tillsynen och göra den mer enhetlig. Bland annat tillsattes en intern utredning med uppdrag att se över IVO:s hantering av ej verkställda beslut. I utredningen som blev klar föreslogs att IVO:s tillsyn över ej verkställda beslut skulle centraliseras till en tillsynsavdelning och inte längre finnas vid IVO:s samtliga sex regionala tillsynsavdelningar. Skälet till att man landade i en centraliserad lösning var framför allt för att öka rättssäkerheten genom ett mer IVO:s handläggning av ej verkställda beslut centraliserades från . Från hade alla ärenden förts över till den regionala tillsynsavdelning, avdelning sydöst, som har ansvar för tillsynen, och hanteras från och med detta datum på samma ställe. I samband med centraliseringen införde också ett nytt arbetssätt för hanteringen av ej verkställda beslut.76 4.2.1 IVO:s förenkling av arbetet med ej verkställda beslut Handläggningen av ej verkställda beslut genererar en stor mängd ärenden och är enligt mycket resurskrävande. Varje inrapporterat ej verkställt beslut blir ett eget ärende och följs upp tills kommunen anmäler beslutet som verkställt eller avslutat. Innan ärendeslaget centraliserades uppgick kostnaden för hanteringen av ej verkställda beslut, enligt IVO:s årsredovisning, till i löpande priser. I samband med att ärendeslaget centraliserades sjönk kostnaden med nästan . , det vill säga efter centraliseringen, har redovisat en kostnad på för ärendeslaget. Som jämförelse kan nämnas att IVO:s totala anslag uppgick till knappt 700 miljoner kronor.77 Eftersom hanteringen av ej verkställda beslut är administrativt krävande har fortsatt sitt arbete med att förenkla denna på olika sätt. I sin uppföljning föreslog att rapporteringsskyldigheten till skulle tas bort.78 Enligt skulle de resurser som frigjordes kunna användas för riskbaserad tillsyn inom ärendeslaget. Det förutsatte dock att kommunernas planering och myndighetsutövning bedöms som tillräckligt stora riskområden. I annat fall skulle 75Intervju/möte med företrädare för , och . 77IVO, Årsredovisning 2018, 2019. 78I skrivelse till regeringen har återkommit i frågan och föreslår inte längre att rapporteringsskyldigheten bör tas bort eftersom uppgifterna kan användas i IVO:s riskbaserade tillsyn. Se , Skrivelse angående IVO:s tidigare förslag gällande ej verkställda beslut, 2018. R I K S R E V I S I O N E N EJ VERKSTÄLLDA BESLUT – RAPPORTERINGSSKYLDIGHET OCH SÄRSKILD AVGIFT I SOL OCH LSS frigjorda resurser i första hand komma att användas till annan riskbaserad tillsyn.79 I sin uppföljning redogjorde också för ytterligare ett antal åtgärder i syfte att effektivisera arbetet med ej verkställda beslut.80 Bland annat föreslog att nuvarande rapportering av ej verkställda beslut i form av individrapporter skulle ersättas med en rapportering på nämndnivå (nämndrapport). Syftet med förslaget var framför allt att minska mängden ärenden för att hantera. Nämndrapportering innebär egentligen inte någon skillnad för hur kommunerna ska rapportera in ej verkställda beslut till . Skillnaden ligger i hur ärenden kring ej verkställda beslut skapas i IVO:s system. Istället för att varje inrapporterat ej verkställt beslut blir ett ärende för att hantera sammanställer systemet inrapporterade individuppgifter till ett ärende per nämnd. Uppgifterna sammanställs per insats eller bistånd men går även att söka fram på annat sätt, till exempel väntetid. Kommunens rapportör kan också skapa och ta ut avidentifierade rapporter ur systemet. Det kan därmed underlätta kommunens egen rapportering till fullmäktige, nämnder och revisorer.81 För att kunna gå vidare med nämndrapporteringen genomförde en förstudie . Fokus i förstudien var i huvudsak på den tekniska lösning som krävdes för att få nämndrapporteringen att fungera. Den lösning som förstudien skissade på gick dock inte att implementera eftersom (DHS) var för ålderdomligt. För att kunna gå vidare med nämndrapportering krävs därför ett nytt system. 82 IVO:s ambition är dock att nämndrapportering ska införas på sikt.83 4.2.2 Ett nytt sätt att arbeta med ej verkställda gynnande domar Kommunerna är enligt lag skyldiga att kvartalsvis rapportera in ej verkställda beslut till , däremot finns inte motsvarande rapporteringsskyldighet när det gäller ej verkställda gynnande domar. ingår det i IVO:s uppdrag att ansöka om särskild avgift när kommuner inte verkställer gynnande domar enligt SoL och LSS. har tidigare kontinuerligt fått alla domar från rörande SoL och LSS där enskilda överklagat kommunens beslut. Antalet överklagade domar uppgick till flera tusen . Eftersom det inte alltid framgick om det handlade om en gynnande dom behövde gå igenom och granska samtliga domar. 79IVO, Hur länge ska man behöva vänta?, 2014; , Effektivisering av processen med EVB och gynnande domar, 2016 samt , Budgetunderlag 2019–2021 Inspektionen för vård och omsorg, 2018. 80IVO, Hur länge ska man behöva vänta?, 2014. föreslog även att kvartalsrapporten till borde tas bort (genomfört) samt att ett nätverk borde införas för samordning och utveckling av arbetet. 81IVO, Effektivisering av processen med EVB och gynnande domar, 2016 samt intervju/möte med företrädare för , och . 82Intervju/möte med företrädare för , och . 83Mejl från företrädare för , . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Därefter valdes ett stickprov ut i form av var tionde gynnande dom där kontrollerade om kommunen verkställt domen. Arbetet med att gå igenom och granska domar gjordes vid IVO:s samtliga sex tillsynsavdelningar. Efter centraliseringen fungerade det inte att arbeta på detta sätt längre. Arbetssättet var alltför tidskrävande. Överenskommelsen med om att skicka samtliga domar avslutades därför av . För att hantera frågan om gynnande domar genomförde en pilottillsyn 2018 där ett nytt arbetssätt testades. Baserat på information från tidigare stickprov över var gynnande domar samt ansökta avgifter kontaktade 31 kommuner och nämnder som fått domar emot sig och efterfrågade om de hade ytterligare ej verkställda gynnande domar att redovisa. Tillsynen resulterade i att fick kännedom om ytterligare tre ej verkställda domar. För samtliga tre domar har öppnat ärenden om tillsyn av ej verkställd dom och överväger nu om man ska ansöka om särskild avgift.84 Utifrån resultatet av pilottillsynen överväger hur man ska arbeta vidare med ej verkställda domar. Pilottillsynen visade att det inte är svårt att få uppgifter om gynnande domar från kommunerna däremot kan det vara svårt att få information om domen blivit verkställd eller inte. Kommunerna har helt enkelt inte dessa uppgifter i sina system.85 IVO:s bedömning från pilottillsynen och tidigare stickprov är att det är få gynnande domar som inte verkställs inom skälig tid.86 Vid kommunbesöken i denna granskning har också framkommit att det är ovanligt med ej verkställda gynnande domar. Överklaganden förekommer visserligen, men dessa följer kommunerna ofta noga för att ha beredskap för om domen behöver överklagas till kammarrätten. 4.3 Nyttan med rapporteringen Ett syfte med kommunernas rapportering av ej verkställda beslut är att den ska bidra till ökad kunskap, uppföljning och underlag för planering. Rapporteringen ska också underlätta tillsyn och ge tillsynsmyndigheten en överblick över situationen och nämndernas arbete när det gäller ej verkställda beslut. 4.3.1 Kontaktade förvaltningars syn på rapporteringen Av kommunbesöken i denna granskning framgår att det finns olika syn på om rapporteringen fyller en funktion eller ej och i så fall på vilket sätt. 84Intervju/möte med företrädare för , och samt , Årsredovisning 2018, 2019. 85Intervju/möte med företrädare för , och samt mejl från företrädare för , . 86IVO, Hur länge ska man behöva vänta?, 2014 samt mejl från företrädare för , . R I K S R E V I S I O N E N EJ VERKSTÄLLDA BESLUT – RAPPORTERINGSSKYLDIGHET OCH SÄRSKILD AVGIFT I SOL OCH LSS vissa förvaltningar har framfört att rapporteringsskyldigheten bygger på ett förlegat system som bara handlar om kontroll.