prop · H60375 · 2019-03-19 00:00:00 — för regeringen (bet. 2017/18:JuU1 s. 89). Ett av syftena med ombildningen av polisen har varit att säkerställa en lokalt förankrad och synlig polis i Regeringen delar utskottets uppfattning att det är viktigt att på olika sätt säkerställa polisreformens intentioner rörande lokalt polisarbete och har därför begärt in återrapportering av olika slag. regleringsbreven ställde regeringen krav på att löpande hålla regeringen informerad om det fortsatta arbetet med ombildningen. Den löpande avrapporteringen skedde bl.a. på de månatliga mötena mellan rikspolischefen och statssekreteraren. regleringsbrevet fick också i uppdrag att i årsredovisningen lägga särskild vikt vid redovisningen av genomförandet avseende en lokalt förankrad polisverksamhet. redovisningen framgick att fortsatte arbetet med att stärka det lokala polisarbetet utifrån inriktningen att mer än hälften av resurserna i en polisregion ska finnas i lokalpolisområdena. öka resurserna vid lokalpolisområdena har det skapats bättre förut- sättningar för att bedriva polisverksamheten nära medborgarna. finns även kommunpoliser i samtliga kommuner. redovisades att av regionernas resurser finns på lokal- framgår att den siffran nu ökat till . fick i uppdrag att analysera och bedöma hur långt myndigheten hade kommit i målsättningen med en mer närvarande och tillgänglig myndighet i lokalsamhället. bedöma hur väl myndigheten svarar upp mot behoven av polisiär närvaro i särskilt utsatta områden. Uppdragen redovisades i myndighetens Genom den verksamhetsuppföljning som månatligen har redovisat till Regerings- kansliet har utvecklingen avseende bl.a. kompetensförsörjningen kunnat I regleringsbrevet ålade regeringen också att redovisa i vilken utsträckning det finns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och i vilken utsträckning dessa arbetar fredat med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghets- Vidare ska analysera i vilken utsträckning det finns likvärdiga möjligheter att få akut hjälp från polisen över hela landet samt bedöma i vilken utsträckning ingripandepersonalen kan arbeta brottsförebyggande och vidta långtgående förstahandsåtgärder. Denna återrapportering ska ske i årsredovisningen som ska har Statskontoret haft i uppdrag att utvärdera ombildningen av polisen. Rapporten bereds nu i . har också behov av fler anställda, både poliser och Regeringen har därför i en rad budgetar tillfört myndigheten Regeringen har även skapat förutsättningar för att utbilda fler poliser, bl.a. genom att utöka antalet lärosäten som kan tillhandahålla finns det fem sådana lärosäten. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 41 om en ökad polisiär närvaro i brottsutsatta områden*: ställer sig bakom det som utskottet anför om polisens närvaro i brottsutsatta områden och tillkännager detta för regeringen (bet. 2017/18:JuU1 s. 92). beslutade regeringen att ge samtliga tolv myndigheter som omfattas av den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet i uppdrag att utveckla sin organisation och ha ett ökat fokus på utsatta områden. slutredovisades uppdraget och myndigheterna har utvecklat det lokala arbetet mot organiserad brottslighet med en ökad förmåga att hantera organiserad brottslighet i utsatta områden. I regleringsbrevet begärde regeringen att skulle analysera och bedöma hur långt myndigheten har kommit i målsättningen gällande en mer närvarande och tillgänglig polis i lokalsamhället. Särskild vikt skulle läggas vid att bedöma hur väl svarar upp emot behoven av polisnärvaro i särskilt utsatta områden. Uppdragen redovisades i årsredovisningen . Genom den verksamhetsuppföljning som månatligen har redovisat till har utvecklingen avseende bl.a. kompetensförsörjningen kunnat följas upp. I regleringsbrevet har regeringen gett i uppdrag att redovisa i vilken utsträckning det finns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och i vilken utsträckning dessa arbetar fredat med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete. Vidare ska analysera i vilken utsträckning det finns likvärdiga möjligheter att få akut hjälp från polisen över hela landet samt bedöma i vilken utsträckning ingripandepersonalen kan arbeta brottsförebyggande och vidta långtgående förstahandsåtgärder. Därutöver har regeringen i regleringsbrevet begärt att kvartalsvis redovisar en bild av situationen i utsatta områden. ska också redovisa vilka långsiktiga mål myndigheten har för arbetet i utsatta områden och hur dessa mål ska operationaliseras. Vidare ska myndigheten särskilt redovisa vilket arbete som pågår för att riskområden inte ska utvecklas i negativ riktning. Myndigheten ska också göra en bedömning av vilka polisiära åtgärder som krävs framöver i dessa områden. Återrapportering ska ske i årsredovisningen vilken ska lämnas till regeringen . har själv tagit flera initiativ till att förstärka sitt arbete i de mest brottsutsatta områdena. Ett exempel är insatsen i polisregion där några hundra poliser, utöver områdespoliser, förstärker närvaron i fyra särskilt prioriterade områden. Det är dock inte bara en ökad polisiär närvaro som krävs i utsatta områden. Regeringen presenterade därför ett långsiktigt reformprogram för att minska segregationen i landet. Syftet är att lyfta socialt utsatta områden. Reformprogrammet innehåller en rad åtgärder som tar sikte på långsiktiga lösningar på segregationen och dess mekanismer, däribland brottsligheten. Regeringen vill också skapa bättre förutsättningar för ett strukturerat brottsförebyggande arbete över hela landet på så väl lokal som regional och nationell nivå. Därför har en satsning på det brottsförebyggande arbetet lanserats. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 46 om en särskild brottskod för brott med hedersmotiv*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att införa en särskild brottskod för brott med hedersmotiv (bet. s. 101). har därmed bifallit motion 2017/18:3586 yrkande 6 samt delvis motionerna 2017/18:3186 yrkande 5 och 2017/18:499 gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att undersöka om det finns behov av åtgärder i syfte att säkerställa ett starkt skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv. uppdraget ingick bl.a. att analysera möjligheterna att föra statistik över hedersrelaterade brott och, om det bedöms möjligt, föreslå hur sådan statistik skulle kunna tas fram (Ju 2017:06, dir. 2017:25). slutredovisades genom betänkandet Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet (SOU 2018:69). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 49 om statistik om angrepp på s.k. blåljuspersonal*: har ställt sig bakom det som utskottet anfört om att det bör göras en kartläggning av brottsutvecklingen när det gäller angrepp på polis, räddningstjänst och ambulanspersonal och en analys av vilka åtgärder som är verksamma mot denna företeelse och tillkännager detta för regeringen 2017/18:JuU1 s. 94 f.). (Brå) publicerade i en studie om otillåten påverkan mot myndighetspersoner. Studien baserades på en enkätundersökning riktad till samtliga tjänstemän vid ett antal myndigheter, inklusive . Brå avser att under publicera en fördjupad kortanalys av resultaten avseende Brå undersöker även utsatthet för hot och våld bland poliser inom ramen för en pågående utvärdering av Studien kommer att redovisas 2020. bereds inom de förslag som lämnats av Blåljus- utredningen, vilka bland annat omfattar ett nytt brott med benämningen blåljussabotage (SOU 2018:2). Vidare har redovisat ett regeringsuppdrag om att intensifiera det systematiska arbetsmiljöarbetet avseende bland annat hot och våld. har även avsatt 50 extra –2020 för att möjliggöra en ambitionshöjning inom en rad områden som har bäring på medarbetarnas arbetsmiljö, särskilt inom området hot och våld där ett tjugotal uppdrag pågår. Regeringen har i vårändringsbudgeten 2017/18:99 s. 51) föreslagit ett tillskott till för att säkra tillgång till skyddsutrustning och förstärkningsvapen samt kropps- Tillgången till sådan utrustning är av betydelse för att förbättra arbetsmiljön, framför allt för poliser i yttre tjänst. Punkt 59 om en samlad strategi för att höja kunskapen i hela rättsväsendet när det gäller den it-relaterade brottsligheten*: har ställt sig bakom det som utskottet anfört om att det behövs en samlad strategi för att se över hur man kan höja utbildningsnivån för att utreda it- relaterad brottslighet inom hela rättsväsendet och tillkännager detta för regeringen (bet. 2017/18:JuU s. 107 f.). Regeringen har i budgetproposi- tionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) redovisat åtgärder och bedömt att tillkännagivandet är slutbehandlat. Punkt 65 om ökad kompetens i arbetet mot människohandel med barn*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att öka rättsväsendets kompetens i arbetet mot människohandel med barn (bet. 2017/18:JuU1 s. 107 f., rskr. 2017/18:92). Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att öka kompetensen i arbetet mot människohandel med barn. Regeringen har tagit fram en handlingsplan till skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp. Handlingsplanen gäller – 2018 och innehåller 23 åtgärder för att förebygga, skydda och stödja barn samt skapa förutsättningar för att effektivt lagföra gärningsmän. Åtgärderna ska bl.a. bidra till att ständigt utveckla kunskapen och kompetensen inom området. För att stärka det straffrättsliga skyddet mot bl.a. människohandel har regeringen beslutat om propositionen Det straffrättsliga skyddet mot människohandel och människoexploatering (prop. 2017/18:123). Lagändringarna trädde i kraft . Lagändringarna innebär bl.a. att barn får ett särskilt starkt skydd mot människohandel. Straffansvaret för människohandel mot en person som är gäller numera även vid oaktsamhet i fråga om offrets ålder. Nedan redovisas åtgärder som vidtagits för att höja kompetensen inom rättsväsendet i arbetet som rör människohandel med barn. I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att identifiera och redogöra för vilka åtgärder som myndigheten vidtar för att stärka förmågan att bekämpa människohandel i hela landet. Uppdraget och redovisningen skulle inkludera åtgärder som rör utveckling av såväl det operativa arbetet som kompetenshöjande insatser I slutredovisningen av uppdraget , framgick att har identifierat framgångsrika arbetssätt och arbetar för at utveckla och sprida metoderna. För att ytterligare stärka förmågan att bekämpa människo- handel har tagit fram en plan mot människohandel. fortsätter att utveckla pågående utvecklingsinsatser och kompetenshöjande insatser har genomförts bl.a. för de regionala människohandelsgrupperna och för gränspolisen. er- bjuder tillgång till en interaktiv utbildning om människohandel med barn (lägesbild 19). tog den nationella rapportören i samarbete med UC fram ett särskilt utbildningsmaterial om människohandel för gränspolisen, där barn- perspektivet är belyst. genomför även kompetenshöjande åtgärder avseende sexualbrott mot barn. redovisades ett regeringsuppdrag, där myndigheten informerade om att de kommer att införa specialiserade utredningsgrupper för internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn i de regionala it-brottscentrumen, som är under utveckling. På regionala it- brottscentrum (RC3) ska specialistfunktioner inrättas för utredning av sexuella övergrepp mot barn där utredarna är specialiserade på kombinationen internet och sexualbrott mot barn liksom utredning av komplexa cyberbrott. har vidtagit ett flertal åtgärder för att höja kompetensen och ge åklagarna bättre förutsättningar att utreda och lagföra brott som rör människohandel med barn och vuxna. beslutade att människohandel ska hanteras av den nybildade enheten mot internationell och organiserad brottslighet (.) Detta innebär att varje människohandelsärende kommer att handläggas av en specialiserad åklagare med relevant kompetens för uppgiften. Beslutet har införts i myndighetens författningssamling och trädde i kraft Denna organisatoriska förändring ska leda till att människo- handelsärenden handläggs på ett snabbare och effektivare sätt. också till att ärenden handläggs på ett korrekt och rättssäkert sätt med respekt för målsägandens rättigheter. För att säkra en effektiv hantering av människohandelsärenden pågår ett arbete inom med att ta fram ett gediget metodstöd i form av en handledande checklista med operativ inriktning som stöd för den handläggande åklagaren. Detta syftar till att säkerställa att alla åklagare får grundkunskaper för att ärenden ska upptäckas och för hantering av ärenden på jourtid. om att lägga in ett avsnitt om människohandel i jourutbildningen och att de redan befintliga e-utbildningarna ska spridas inom myndigheten. ansvarar för kompetensutvecklingen för domare och andra jurister inom Domstolar. håller utbildningar om bl.a. barnet i rättsprocessen, barnets bästa, barn och unga i migrationsmål, målsägande och tilltalad i sexualbrott och våld i nära Utöver de kompetenshöjande åtgärder som riktats mot rättsväsendets personal har regeringen uppdragit till att ta fram en informationsskrift till när det gäller att utreda barns behov av stöd och skydd i transnationella ärenden där barn utsatts för människohandel eller sexuella övergrepp. med vuxna och barn har även genomförts för personal inom trädde regeringens beslut om ändring i högskoleförordningen (1993:100) i kraft, genom att kunskap om mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer införts i examensbeskriv- ningarna för bl.a. juristexamen. För övrigt kan nämnas att det nationella uppdrag om prostitution och människohandel för sexuella och andra ändamål som i har haft permanentades genom 2016/17:10, dir. 2016:108). Regeringen avser att återkomma under Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 67 om polisens förmåga att bekämpa och utreda narkotikabrott*: ställer sig bakom det som utskottet anför om att stärka polisens förmåga att bekämpa och utreda narkotikabrott och tillkännager detta för regeringen (bet. 2017/18:JuU1 s. 135). har behov av att stärka och utveckla polisverksamheten. Regeringen har därför i en rad budgetar tillfört myndigheten mer resurser som framförallt ska ge myndigheten möjlighet att utöka antalet anställda och därmed höja förmågan och öka effektiviteten i arbetet. Regeringen har även skapat förutsättningar för att utbilda fler poliser, bl.a. genom att utöka antalet lärosäten från tre till fem som kan tillhandahålla polisutbildning. Åtgärderna medför bättre möjligheter för att både stärka och utveckla polisverksamheten, däribland arbetet mot narkotika- Regeringen har också i olika sammanhang, bl.a. i uppdrag till , påtalat vikten av att särskilt beakta narkotika- problematiken i polisarbetet. Kompetensförsörjningen inom myndigheten är en viktig fråga för regeringen men det hör till uppgifter att planera för och rekrytera rätt kompetens utifrån verksamhetens behov. fick därför i uppdrag att ta fram en strategisk och långsiktig plan för att säkerställa att rätt kompetens finns i organisationen. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 73 om polisens återkoppling till brottsutsatta*: ställer sig bakom det som utskottet anför om att förbättra polisens återkoppling till brottsutsatta och tillkännager detta för regeringen (bet. 2017/18:JuU1 s. 136). har, tillsammans med flera andra myndigheter inom rättsväsendet, i regleringsbrevet fått i uppdrag att analysera och identifiera vilka relevanta meddelandeflöden riktade till brottsutsatta som kan anslutas till Mina meddelanden. Myndigheterna ska också utreda i vilken mån tjänsten kan användas för att brottsutsatta ska kunna följa och få fortlöpande statusuppdateringar kring sina ärenden. Uppdraget ska redovisas gemensamt . Punkten är inte slut- behandlad. Punkt 74 om särskild utbildning för den som hör eller förhör barn*: har ställt sig bakom det som utskottet anfört om att säkerställa att den som hör eller förhör barn ska ha särskild utbildning för det och tillkännager detta för regeringen (bet. 2017/18:JuU1 s. 107 f., rskr. 2017/18:92). Hos finns särskilt utbildade barnutredare som är vana att möta och prata med barn och unga som har blivit utsatta för brott. För dessa utredare finns särskilda utbildningar på högskolenivå. Efter att ha genomgått steg 1, en kurs om utredningsmetodik, bedöms man ha kompetens för barnutredningar. Åklagare är notariemeriterade och har därför från domstol ofta viss erfarenhet av processer med barn. Även på juristutbildningen finns tillgång till kurser i barnrätt. Ärenden där barn är inblandade brukar handläggas av åklagare med särskild erfarenhet och utbildning. Kammaråklagare kan specialisera sig på bl.a. övergrepp mot barn och brott i nära relation. Det finns handledning och utbildningar i barnförhör. och har i ett gemensamt projekt tagit fram en omfattande handledning för polis och åklagare om praktiska frågor vid planering och genomförande av förhör med barn och med vuxna som har osynliga funktionsnedsättningar. Handledningen syftar till att öka enhetligheten i arbetet med barnförhör och att stärka samarbetet mellan åklagaren och barnförhörsledaren. Vidare är syftet att öka uppmärk- samheten på att bemötande och förhör kan behöva anpassas när den person som ska höras, såväl barn som vuxen, har intellektuella eller vissa neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Handledningen har beslutats . Det framgår av handledningen att myndigheterna planerar fortsatt arbete på området. Barnafrid – Nationellt vid genomför en utvärdering av svenska barnahus på regeringens uppdrag. Utvärderingen ska identifiera såväl goda exempel som eventuella brister i syfte att främja ett kvalitativt och likvärdigt bemötande för brottsutsatta barn, oavsett bostadsort. Uppdraget gavs och ska redo- visas till regeringen . Punkten är inte slut- behandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 21, 36, 41, 46, 49, 65, 67, 73 och 74. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap 2017/18:1, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 105). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om stöd till civila som gjort internationell insats*: har ställt sig bakom det som utskottet anfört om en särskild lag till stöd och hjälp för civila som gjort internationell insats och tillkännager detta för regeringen (bet. 2017/18:FöU1 s. 17–18). Ärendet bereds inom . 2017/18:3344, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 107). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om hållbarhetsrapportering*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör återkomma med lagförslag som innebär minskade krav på hållbarhetsrapportering för företag (bet. 2017/18:CU7 s. 6 f.). De regler om hållbarhetsrapportering som föreslogs i propositionen Företagens rapportering om hållbarhet och mångfaldspolicy (prop. 2015/16:193) och som trädde i kraft har tillämpats fullt ut . Ett fullständigt underlag för att bedöma tillämpningen av de nya reglerna och hur många företag som i praktiken berörs av de nya reglerna kan därför tidigast tas fram 2019. Punkten är inte slutbehandlad. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 108). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Om polisens kameraövervakning*: Utskottet föreslår, med stöd av sin initiativrätt i 9 kap. 16 § riksdagsordningen, att ska tillkännage för regeringen att polisens tillståndskrav för kameraövervakning ska tas bort och ersättas av en anmälningsplikt. ställer sig bakom vad utskottet anför. Med hänsyn till frågans komplexitet var det inte möjligt att, med beaktande av regeringsformens beredningskrav, hinna ta fram förslag som kunde behandlas inom ramen för det då pågående lag- stiftningsarbetet med en ny kamerabevakningslag. Regeringen tillsatte därför en utredning som skulle föreslå förenklingar vid kamerabevakning som sker i brottsbekämpande syfte. Utredningen överlämnade delbetänkandet Kamerabevakning i brottsbekämpningen – ett enklare förfarande (SOU 2018:62). Utredningen föreslår bl.a. att dagens tillståndsplikt för kamerabevakning ska tas bort för , , och . I syfte att bibehålla ett starkt integritetsskydd föreslår utredningen att myndigheterna även fortsättningsvis ska få kamerabevaka endast om intresset av bevakning väger tyngre än den enskildes intresse av att inte bli bevakad. intresseavvägning ska enligt förslaget göras av myndigheterna själva. en myndighet inte gör en intresseavvägning ska den bland annat kunna drabbas av en sanktionsavgift. Utredningens förslag har varit ute på remiss Punkten är inte slutbehandlad. 2017/18:38, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. utfärdande regeringen de lagar som antagit (SFS 28 och 29). 2017/18:7, bet. 2017/18:KU12. Skrivelsen är slutbehandlad. utfärdade regeringen de lagar antagit (SFS 23 och 24). Nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet 2016/17:213, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att lägga skrivelse till Ett mer effektivt informationsutbyte vid Nationellt centrum för 2017/18:36, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. utfärdade regeringen de lagar antagit (SFS 50–52). Kontroll av biometriska kännetecken i resehandlingar 2017/18:35, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. utfärdade regeringen de lagar som antagit (SFS 30 och 31). Renodling av arbetsuppgifter när länsstyrelserna tar över uppgifter på djurområdet 2016/17:224, mot. 2017/18:2480 yrkande 1, 2017/18:3576 yrkandena 10 och 12, 2017/18:3739 yrkande 16, 2017/18:3899 yrkande 8 och delvis motion 2017/18:2480 yrkandena 2 och 3, bet. 2017/18:JuU6 Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om renodling av arbetsuppgifter när läns- styrelserna tar över uppgifter på djurområdet: utfärdade regeringen de lagar antagit (SFS 53 och 54). Punkten är slutbehandlad. Punkt 2 ytterligare renodling av polisens verksamhet*: ställer sig bakom det som utskottet anför om att ytterligare renodla polisens verksamhet och att regeringen ska återuppta Utredningen om renodling av polisens arbetsuppgifter (Ju 2014:07) och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motionerna 2017/18:2480 yrkande 1, 2017/18:3576 yrkandena 10 och 12, 2017/18:3739 yrkande 16, 2017/18:3899 yrkande 8 och delvis motion 2017/18:2480 yrkandena 2 och 3. 2014/15:152 (Ju 11) punkt 20 har regeringen redogjort för vad man gör för att renodla arbetsuppgifter och att regeringen avser att i lämpliga former ta fortsatta initiativ för att renodla arbets- uppgifter. Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkt är inte slutbehandlad: 2. Ökad insyn i partiers finansiering 2017/18:55, mot. 2017/18:2447 yrkande 2 och 2017/18:3947 yrkande 2, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om lagförslag om finansiering av insyn i partier: utfärdade regeringen de lagar som antagit (SFS 90–92). Punkt 6 om lotteriverksamhet som bedrivs av partier och information till enskilda (reservation 5)*: har ställt sig bakom det som anförs i reservationen om att lottköpare bör få tydlig information om ifall ett lotteri anordnas för att finansiera partipolitisk verksamhet och tillkännagett detta för regeringen. har därmed bifallit motionerna 2017/18:2447 yrkande 2 och 2017/18:3947 yrkande 2. beslutade regeringen propositionen En omreglerad spel- marknad (prop. 2017/18:220). I propositionen redovisar regeringen sin bedömning med anledning av tillkännagivandet och ansåg det därmed slutbehandlat. Skrivelsen är slutbehandlad. utfärdade regeringen den lag antagit (SFS 93). Uppehålls- och arbetstillstånd för företagsintern förflyttning –genomförande av ICT-direktivet Prop. 2017/18:34, bet. 2017/18:SfU10 Skrivelsen är slutbehandlad. utfärdade regeringen de lagar antagit (SFS 67–70). om kommunersättningar för migration och integration 2017/18:33, bet. 2017/18:SfU14 Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att lägga skrivelse till handlingarna. redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll 2017/18:57, mot. 2017/18:3735 yrkande 28 och 2017/18:3961, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 2 om översyn av lagen om särskild utlänningskontroll*: ställer sig bakom det som utskottet anför om att se över lagen om särskild utlänningskontroll i syfte att den ska kunna tillämpas i fler fall än vad som sker .