prop · H603101 · 2019-04-15 00:00:00 — Intäkterna av restförda skatter m.m., som även innehåller omprövningar och anstånd, ökade med . Resolutionsavgiften höjdes tillfälligt 2018 vilket till stor del förklarar skillnaden mellan åren. Ökade intäkter av inkomstskatt Kommunernas del av skatteintäkterna, kommu- nal inkomstskatt och fastighetsavgift, ökade med medan ålderspensions- systemets avgifter ökade med . Statens arbetsgivaravgifter har eliminerats sköter uppbörden av skatter och redovisar den både i statens resultaträkning och i statens budget. Staten betalar ut de skatter och avgifter som tillhör kommunsektorn och ålders- pensionssystemet löpande för att sedan slut- reglera dem när beskattningen är fastställd. Den redovisning av skatteintäkter som görs i resultat- räkningen skiljer sig på några punkter från den som görs på inkomstsidan i statens budget. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 budgeten görs omföringar och en finare indelning av vissa poster för att tydligare redovisa fördelningen mellan olika skatteslag m.m. Den del av ålderspensionsavgiften som går till premie- pensionssystemet läggs i resultaträkningen till skatteintäkterna, trots att systemet ses som en del av hushållssektorn i nationalräkenskaperna (se avsnitt 3.4). En annan väsentlig skillnad jämfört med statens budget är att arbetsgivaravgifter som staten betalat till sig själv elimineras i resultat- räkningen. Kommunalekonomisk utjämning och mervärdesskatt för kommuner bruttoredovisas I resultaträkningens skatteintäkter ingår den kommunalekonomiska utjämningen som netto- redovisas på utgiftssidan i statens budget. Inkomstutjämningsavgift och kostnadsutjäm- ningsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt nettoredovisas under anslaget för kommunalekonomisk utjäm- ning. Det innebär att utgifterna för statsbidrag till kommunerna minskats med motsvarande belopp på statens budget. I resultaträkningens skatte- intäkter ingår också mervärdesskatt med för kommuner och landsting som nettoredovisas på inkomstsidan i statens budget. I resultaträkningen har den kommunal- ekonomiska utjämningen och kommunmomsen bruttoredovisats, vilket innebär att både inkomster och transfereringar till kommuner är högre än i statens budget . I kolumnen för jämförelsetalen redovisas för varje skatteslag de utfall som beräknats efter det att beskattningen av inkomster slutförts. Detta överensstämmer med motsvarande redo- visning av utfallet på statens budget. Jämförelse- talen avviker något för varje enskilt skatteslag från de belopp som beräknades när resultaträkningen togs fram, eftersom de baseras på senare utfallsinformation. Tre justeringsbelopp har lagts till i ovanstående tabell så att överensstämmelse även uppnås med de periodiserade skatter som redovisades i årsredovisningen för staten 2017. Skatteintäkterna blev högre än beräknat Skatteintäkterna blev högre jämfört med den beräkning av skatt som gjordes . Intäkterna av skatt på kapital för hushåll blev 5,2 miljarder kronor högre än beräkningen . Det förklaras, i ungefär lika grad, av att hushållens finansiella och reala kapitalvinster blev högre än beräknat. Intäkter från skatt på företagsvinster blev högre än beräkningen på grund av att bolagens vinster Restförda skatter blev högre än beräkningen . S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter och andra ersättningar ökade Intäkter av avgifter i offentligrättslig verksamhet utgör ca en tredjedel av posten och ökade med posten och ökade med . Andra ersättningar utgör av posten och ökade med . Staten tar in avgifter för att tillhandahålla varor och tjänster, och den som betalar avgiften får därmed en motprestation. offentligrättsliga eller avgifter för uppdrags- Offentligrättsliga avgifter är s.k. tvingande eller betungande avgifter som staten med stöd av författning kan ta ut av enskilda. Avgifter för uppdragsverksamhet är samtliga avgifter som inte är offentligrättsliga. omfattar försäljning av varor och tjänster som är Hit räknas också de avgifter som myndigheter under vissa förutsättningar får ta ut enligt det generella bemyndigandet i 4 § avgiftsförordningen (1992:191). Andra ersättningar är ersättningar som betraktas som avgifter eftersom den som betalar ersättningen i princip inte får någon De största förändringarna av de offentligrättsliga avgifterna rör och . S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 luftfartsintäkter inom avgiftssystemet för flyg- trafiktjänst och terminal som minskat. De delar av pensionskostnadsökningen som påverkar dessa avgifter var lägre 2018 än 2017, vilket bidragit till lägre luftsfartsintäkter. avgifter har ökat med 176 mil- joner kronor och omfattar främst farleds- och lotsavgifter. Den avgiftshöjning i genomsnitt som genomfördes från motsvarar en stor del av ökningen. Övrigt om intäkter av offentligrättsliga avgifter Totalt redovisar omkring 114 myndigheter offentligrättsliga avgifter, i en mängd olika verksamheter. tar framförallt ut banavgifter som är obligatoriska för de aktörer som trafikerar järnvägen och där intäkterna går till drift och underhåll av järnvägen. Transportstyrelsen tar ut avgifter inom sjöfarts-, luftfarts-, järnvägs- och vägtrafik- området för bl.a. tillsyn, tillstånd och register- hållning. Inom luftfartsområdet finns också avgifter för säkerhetskontroll vid svenska flygplatser, flygplatsers utrustningskostnader för kommunikation, navigation och övervakning inom flygtrafikledningstjänst och undervägs- verksamheten. avgifter omfattar grundavgifter i allmänna och enskilda mål och avgifter i mål om betalningsföreläggande m.m. Lantmäteriet redovisar avgifter inom fastighetsbildningsområdet och expeditions- avgifter för inskrivningsverksamheten, t.ex. ansökan om lagfart vid köp av fastighet. Intäkter av avgifter för uppdragsverksamhet ökade Framför allt , och redovisar ökade intäkter av avgifter för uppdragsverksamhet, medan visar en minskning. tar ut avgifter från region- nätsföretag, stora elproducenter och balans- ansvariga. Avgifterna ökade med , främst på grund av högre intäkter då både genomsnittspriset och volymen för såld balanskraft ökade . Avgifterna i uppdragsverksam- het ökade med . Det är främst ökning av intäkter i investerings- och reinvesteringsprojekt där kommuners anlägg- ningar byggs som . Även försäljningen av elenergi till företag har ökat på grund av lågt vattenstånd i vattenmagasinen, till följd av den rekordtorra sommaren. har ökat sina intäkter i Ökningen avser försäljning av materiel och tjänster. intäkter av garanti- avgifter minskade med . Garantiavgifterna minskade trots ökade volymer vilket beror på lägre risk i nya affärer. Kostnaderna för skador minskade , men utbetalningarna är fortsatt höga, vilket avser tidigare skador. Övrigt om intäkter av avgifter för uppdragsverksamhet Totalt redovisar omkring 168 myndigheter av- gifter för uppdragsverksamhet. tar huvudsakligen ut vårdavgifter för ungdomsvård. tar främst emot avgifter från AP-fonderna och premiepensionssystemet för administration av inkomstpensionssystemet och premiepensionssystemet. tar huvudsakligen ut hyror och arrenden från hyresgäster men bedriver även annan uppdragsverksamhet, såsom konsult- verksamhet. , och tar ut studie- avgifter från studieavgiftsskyldiga studenter, vissa s.k. tredjelandsmedborgare. De redovisar även intäkter i sin uppdragsverksamhet i samband med uppdragsutbildning och forskning, tidskrifter och publikationer samt rådgivning och annan liknande service. tar emot avgifter från AP- fonderna och premiepensionssystemet för arbete med uppbörd av ålderspensionsavgifter m.m. Intäkter av andra ersättningar ökade Kammarkollegiet, (Sida) och visar de största ökningarna av intäkter av andra ersättningar, medan visar en minskning. Kammarkollegiet redovisar en ökning om som andra ersättningar än föregående år. I stort sett hela ökningen avser reavinst vid försäljning av Apoteksgruppen i . Sidas andra ersättningar har ökat med . Ökningen beror främst på att Sida har fått två stora återbetalningar i samband med avslut av biståndsinsatser. redovisar en ökning med för andra ersättningar som bl.a. avser viten, skadestånd och försäkrings- ersättningar. Statens skolverks andra ersättningar är främst återbetalda statsbidrag. har antalet återkrav minskat med och beror på att det gjordes återkrav både . Övrigt om intäkter av andra ersättningar Andra ersättningar som Inspektionen för arbets- löshetsförsäkringen redovisar är finansierings- avgifter som arbetslöshetskassorna betalar. redovisar i huvudsak böter som andra ersättningar. EU-bidrag med delat förvaltningsansvar Bidrag från för jordbruket Bidrag från Europeiska regionala Bidrag från Europeiska socialfonden m.m. Bidrag från fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt Bidrag från fonden för integration av Bidrag från Asyl-, migrations- och Bidrag från Fonden för inre säkerhet S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Interregionala bidrag (Interreg) Bidrag till transeuropeiska nätverk, Erhållna bidrag vid universitet och högskolor (exklusive bidrag från EU) (exklusive bidrag från EU) Erhållna bidrag vid övriga myndigheter (exklusive bidrag från EU) Intäkter av bidrag är intäkter som inte är relaterade till utförda prestationer. Bidrags- intäkterna har minskat med jämfört med föregående år. Posten AP-fondsmedel visar Allmänna pensions- fondens nettobidrag till staten. Beloppet är skillnaden mellan de medel som löpande rekvireras från AP-fonden för utbetalning av ålderspensioner och de ålderspensionsavgifter (socialavgifter från arbetsgivare och egen- företagare), allmänna pensionsavgifter och statliga ålderspensionsavgifter som löpande överförs till AP-fonden för förvaltning. uppgick nettobidraget till . kronor, medan avgifterna tillförs AP-fonderna ökade med . Det innebär att nettoöverföringen från AP-fonderna minskade med . Intäkter av EU-bidrag uppgår till och visar på återflödet från EU-budgeten. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 ökade de med jämfört med föregående år. Intäkter av bidrag från jordbruksfonderna ökade med . Intäkter av bidrag från Socialfonden minskade netto men ökade med för programperiod 2014–2020. Intäkter till territoriella program, s.k. Interregprogram, ökade med . Bland EU-bidragen går en väsentlig del direkt till universitet och högskolor, som redovisade intäkter av bidrag från EU med . Andra EU-bidrag direkt till myndigheter uppgick till . Andra intäkter av bidrag till universitet och högskolor tillkommer med vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Bidragen ska främst användas för forskning. Förutom EU, finansierar företag inom och utom och olika forskningsstiftelser till stor del denna forskning. Bidrag från andra statliga myndigheter, t.ex. forskningsråd, är eliminerade. redovisar intäkter från kommuner för kommunernas andel av kostnaden för statlig assistansersättning samt intäkter för underhållsstöd från bidragsskyldiga. tar emot bidrag från bl.a. kommuner för investeringar i infrastruktur. () redovisar premieintäkter m.m. för den statliga tjänste- pensionsrörelsen och andra pensionsförmåner för anställda i vissa organisationer som inte är statliga myndigheter men där SPV ändå hanterar tjänstepensionen. Allmänna bidrag till kommuner exkl. Avgiften till Europeiska gemenskapen Bistånd och andra internationella bidrag Hälso- och sjukvårdspolitik, till kommuner Transfereringar till hushåll inkl. Ålderspensioner vid sidan av statens budget (anslagsfinansierade förmåner) Ersättning vid sjukdom och varav sjukpenning och rehabilitering m.m. varav aktivitets- och sjukersättning Ekonomisk trygghet för familjer och barn (FK, PM) Summa socialförsäkring till hushåll Övrigt, arbetsmarknad, Arbetsförmedlingen Summa arbetsmarknad till hushåll Kostnad resp. återföring av reservering för förluster i utlåningsverksamheten, Centrala Bidrag till folkbildningsorganisationer, Summa utbildningspolitik till hushåll Bistånd och andra internationella bidrag (bidrag till organisationer), Styrelsen för Integration, Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare, Arbetsförmedlingen Integration, Etableringsersättning till vissa Särskilda insatser inom folkbildningen, Summa migration och integration till pensionskostnader ej statligt anställda Övriga transfereringar till hushåll Summa transfereringar till hushåll Lönebidrag m.m., Arbetsförmedlingen Bidrag till , Kammarkollegiet Köp av arbetsmarknadsutbildning m.m., Summa arbetsmarknad till företag Gårdsstöd, landsbygdsåtgärder m.m., Utbildningspolitik, Bidrag till enskilda Forskning och utveckling m.m., Verket för Ersättning till reaktorinnehavarna, Regionala tillväxtåtgärder m.m., Energiforskning m.m., Statens Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning, Presstöd, Myndigheten för press radio och tv Övriga transfereringar till företag Summa transfereringar till företag Allmänna bidrag till kommuner S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Utjämningsbidrag LSS, kommuner, kommuner exkl. stöd med anledning av landsting exkl. stöd med anledning av Allmänna bidrag till kommuner exkl. stöd med anledning av flyktingsituationen Allmänna bidrag, stöd för migration och Stöd med anledning av flyktingsituationen till kommuner och landsting, Del av kommunalekonomisk utjämning, stöd med anledning till flyktingsituationen till Summa allmänna bidrag till kommuner, stöd för migration och integration: Summa allmänna bidrag till kommuner Migration och integration, Ersättningar och bostadskostnader inkl. Tillfälligt stöd till kommuner för ensamkommande unga asylsökande m.fl. Summa migration och integration vid Bidrag till läkemedelsförmånerna m.m., Förlossningsvård och kvinnors hälsa, Summa Hälso- och sjukvårdspolitik till Varav: Lönebidrag m.m. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 (Barn-, ungdoms- och vuxenutbildning): Utveckling av skolväsendet och annan Fler anställda i lågstadiet Statligt stöd till vuxenutbildning och Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning Statligt stöd för stärkt likvärdighet och Summa (Barn-, ungdoms- och Ersättning vid sjukdom och Stöd till kommuner för ökat Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Stimulansbidrag och åtgärder inom Bidrag till kultur, Övriga transfereringar till kommuner Summa transfereringar till kommuner BNI-baserad avgift, Kammarkollegiet Avgiften till Europeiska unionen Bistånd och andra internationella bidrag, Dagersättning till asylsökande m.m., Övriga transfereringar till utlandet Summa transfereringar till utlandet Transfereringar är medel som staten förmedlar till olika mottagare via myndigheterna. I huvudsak betalas transfereringar från anslag på statens budget. Transfereringar kännetecknas av att staten inte får någon motprestation. Många transfereringar är dock förknippade med någon form av villkor. aktivitetsstöd inom arbetsmarknadspolitiken där kravet är att mottagaren deltar i ett arbets- marknadspolitiskt program. Noten inleds med en sammanfattande tabell med transfereringar uppdelade i delområden. Därefter specificeras transfereringarna utifrån mottagarkategori, syfte och utbetalande myndig- het. Mottagarkategorierna visar de sektorer som fått transfereringen och är hushåll, företag, kommuner och utlandet. Hushåll innefattar enskilda personer, ideella organisationer och föreningar tillhörande hushållssektorn samt premiepensionssystemet. Till området socialförsäkring räknas transfere- ringar till hushåll som och hanterar. Här ingår ålders- pensioner, ekonomisk trygghet för familjer och barn, ersättning vid sjukdom och funktionsned- sättning som sjukpenning, aktivitets- och sjuk- ersättning, arbetsskadeersättning samt assistans- ersättning m.fl. stöd till personer med funktions- nedsättning. De totala kostnaderna för transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. ökade med 46 mil- jarder kronor . Transfereringarna till hushåll ökade med . De transfere- ringar som redovisas är utbetalningar exklusive statlig ålderspensionsavgift. Statlig ålders- pensionsavgift ingår i budgetens utgifter för t.ex. sjukpenning och är en betalning från anslag till pensionssystemet för att finansiera pensions- rätterna för bl.a. de personer som får sjukpenning och andra sociala förmåner. Den del av den statliga ålderspensionsavgiften som går till premiepensionssystemet (14,2018) finns med bland transfereringar till hushålls- sektorn men redovisas separat. Netto- överföringen till premiepensionssystemet var 2018, vilket var högre än 2017. Överföringarna till och från AP-fonderna ingår inte i transfereringar till hushåll, utan nettoöverföring som är negativ redovisas som bidrag från AP-fonden (social- försäkringssektorn), se not 3 Intäkter av bidrag. Transfereringar till hushåll inom social- försäkringen ökade med netto. Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statens budget ökade med . Ålderspensioner ökade eftersom den genomsnittliga inkomstrelaterade ålders- pensionen är högre för yngre och nyblivna pensionärer. Indexeringsreglerna innebar att inkomstpensionerna och tilläggspensionerna till personer räknades upp . fick 2 168 463 pensionärer inkomstgrundad ålders- pension, vilket var 33 918 personer fler än . Premiepensionerna ökade med eller . Det främsta skälet till utbetalningsökningen är den s.k. tjugondels- infasningen som gör att varje ny årskull som går i pension har en större andel i det nya pensions- systemet. Dessutom ökar antalet årskullar med rätt till premiepension eftersom bara pensionärer födda eller senare kan ha rätt till premiepension. Förskottsräntan sänktes för personer med fondsparande. Detta påverkade uppräkningen av premiepensioner vid årsskifte 2017/2018 negativt. Ersättning vid ålderdom, som är anslags- finansierade pensioner och stöd, ökade totalt med . Garantipension minskade med . Minskningen beror bl.a. på att det är fler äldre pensionärer med garantipension som avlider i förhållande till inflödet av nya pensionärer med garantipension. Garantipensionen avräknas mot en höjd inkomst- pension. Nya ålderspensionärer har inkomst- grundad pension i betydligt större utsträckning än äldre ålderspensionärer. Därför är det en lägre andel av de nya pensionärerna som får garantipension. Detta gör också att utgiften minskar något . Efterlevandepensioner till vuxna minskade med eftersom änkepensionen är under avveckling. Bostadstillägget ökade med 0, . Ökningen beror på att bostadstillägget har höjts 2018. Ersättningsnivån och taket för boende- kostnad har höjts. Kostnaden för sjukpenning ökade något 2018. Antalet sjukpenningdagar fortsatte att minska men det motverkades av att medelersättningen steg. Nedgången förklaras av att en allt större andel sjukfall avslutas under det första sjukskrivningsåret och att antalet nya sjukfall börjat minska. Sjukpenningtalet anger hur många dagar med sjukpenning och rehab- iliteringspenning som betalas ut per försäkrad i S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 ökade talet för att vända nedåt i början på 2017. Sjukpenningtalet minskade men har i stort sett legat stilla. För december var sjukpenningtalet vilket är en minskning jämfört med . Kvinnor har i likhet med tidigare nästan ett dubbelt så högt sjuk- penningtal som män, jämfört med 6,7. Antalet personer som fick någon form av sjukpenning har minskat från 203 070 till 198 544 , vilket motsvarar en minskning på . Antalet personer som fått sjukpenning har minskat inom alla delförmåner. Störst förändring har skett inom rehabiliteringspenningen, där minskningen uppgår till . Även antalet personer med sjukpenning på normalnivå har minskat . Andelen psykiatriska diagnoser är fortsatt hög och är den vanligaste orsaken till sjuk- skrivning. låg dessa diagnoser bakom av pågående sjukskrivningar. Inom de psykiatriska diagnoserna har den största ökningen skett i diagnosen anpassnings- störningar och reaktion på svår stress, som ligger bakom ungefär hälften av alla nya sjukskriv- ningar. Den bortre tidsgränsen för sjukpenning har tagits bort , vilket ger längre sjukperioder. Sjukfrånvaron bland anställda i ligger strax under den genomsnittliga europeiska nivån. Utgifterna för aktivitets- och sjukersättning minskar Aktivitets- och sjukersättningen minskade med (2,). Sjukersätt- ning kan beviljas främst till personer i åldrarna om arbetsförmågan bedöms vara stadig- varande nedsatt på grund av sjukdom med minst en fjärdedel. Sjukersättning betalades ut till 261 000 personer . Det är en minskning jämfört med . Minskningen fortsätter eftersom antalet nytillkomna är lågt som stora grupper övergår till ålderspension. Det låga inflödet är en följd av att regelverket ställer höga krav på stadigvarande nedsättning av arbets- förmågan. Aktivitetsersättning kan beviljas till personer i åldrarna om de har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom med minst en fjärdedel. Aktivitetsersättning betalades ut till 31 400 personer . S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 minskning jämfört med . Kostnaderna för assistansersättning inkluderar även kommunernas andel av kostnaden för assistansersättning. De ökade med (3,). Schablonbeloppet fortsätter att öka och är 2018 jämfört med 2017. Antalet beviljade timmar med assistansersättning har minskat något trots att antalet timmar per assistansberättigad ökat svagt. Även antalet personer som beviljas ersättning har minskat. hade 14 508 personer assistans- ersättning vilket är en minskning jämfört med . Kostnader för föräldraförsäkringen ökar Inom området ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade kostnaderna för föräldraförsäk- ringen med . Kostnaderna för barnbidragen ökade med . Ökningen av föräldrapenning och barnbidrag beror främst på att både antalet barn och medel- ersättningen från föräldraförsäkringen stiger. Det allmänna barnbidraget höjdes även från första . Migrationen bidrar också till ökningen. Män tar successivt ut en större andel av dagarna med föräldrapenning, men ökningen går långsamt. Utgifterna för aktivitetsstödet minskade Bland de övriga transfereringarna till hushåll minskade kostnaderna för arbetsmarknads- området med . Arbetslöshets- ersättningen ökade med och aktivitetsstödet minskade med . Arbetslösheten minskade från i genom- snitt 2018 enligt Arbetsförmedlingens statistik. I genomsnitt uppgick arbetslösheten till enligt SCB:s arbetskraftsunder- sökning (). Antalet inskrivna som arbetslösa hos Arbetsförmedlingen var 21 476 mindre än . Totalt var 344 413 personer inskrivna som arbetslösa. Det är stora skillnader i arbetslöshet bland inrikes och utrikes födda men den minskade i båda grupperna. För inrikes födda var arbetslösheten och för utrikes födda . kvinnor har ökat medan antalet inskrivna män har minskat. Ökningen bland kvinnor beror främst på att fler utrikes födda kvinnor nu är inskrivna i etableringsuppdraget. hade drygt 19 000 personer en extratjänst främst i kommunerna. Extratjänster är till för nyanlända och långtidsarbetslösa. Andelen av de arbetslösa som har rätt till arbetslöshetsersättning ökade till 2018. Andelen har fallit från 2006. Många nyanlända har förstärkt de senaste årens trend att fler människor är nytillträdda på arbetsmarknaden och inte har hunnit tjäna in a-kassa. Kostnaden för studiebidragen ökade med vilket beror på att studie- medlens bidragsdel höjdes fr.o.m. . Även en höjning av studiebidraget för gymnasie- studerande trädde i kraft . Återföring av reserveringar för förluster i utlåningsverksam- heten minskade kostnaderna med jämfört med . Minskade utgifter för nyanlända invandrare Arbetsförmedlingens ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare minskade med . Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare minskade med . bidrag till hushåll har minskat med eftersom kostnaderna för offentligt biträde i utlännings- ärenden minskat. Nettoöverföring till premiepensionssystemet redovisas som en transferering till hushåll mot bakgrund av att systemet ses som en del av hushållssektorn i nationalräkenskaperna (se avsnitt 3.4 Redovisningsprinciper och tilläggs- upplysningar).