prop · H60344 · 2019-02-07 00:00:00 — Regeringens proposition 2018/19:44 Möjlighet för företag i att Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås en bestämmelse som innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om att företag som hör hemma utanför EES och som vid utträde ur EU fick driva värdepappersrörelse och tillhandahålla sidotjänster i utan tillstånd av ska få fortsätta med det . Syftet med bemyndigandet är att på ett flexiblare sätt än genom bestämmelser i lag kunna införa övergångsregler för tillståndspliktig värdepappersrörelse som drivs i av företag i . har det identifierats ett behov av att tillåta företag i att fortsätta tillhandahålla tjänster till professionella kunder som de vid landets utträde ur EU har ett avtalsförhållande med. Enligt förslaget ska den nya bestämmelsen upphöra att gälla vid utgången av 2021. Förslaget innebär ändringar i lagen om värdepappersmarknaden. Det är angeläget att lagändringen träder i kraft innan lämnar EU. Regeringen föreslår därför att beslutar att motionstiden förkortas . Lagändringen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2007:528) om Förslag till lag om ändring i lagen (2007:528) om Ärendet och dess beredning .............................................................. Brexit och vissa finansiella tjänster .................................................. Förutsättningarna för utländska företag att driva blir ett tredjeland............................... Särskilt om vissa derivatkontrakt ....................................... En övergångslösning för fortsatt tillgång till investeringstjänster från företag i Effekter för företagen och investerarna............................ Effekter för myndigheter och domstolar .......................... Överensstämmelse med unionsrätten ............................... Sammanfattning av promemorian .................................... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...... 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden. 3.Riksdagen beslutar att förkorta motionstiden . 2018/19:44 2 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden Härigenom föreskrivs att det i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden ska införas en ny paragraf, 4 kap. 10 §, av följande lydelse. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att företag som hör hemma utanför EES får fortsätta att driva värdepappersrörelse och tillhandahålla sidotjänster i utan tillstånd, om de hade den rätten med stöd av 1 eller 2 §. Denna lag träder i kraft . 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden Härigenom föreskrivs att 4 kap. 10 § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden1 ska upphöra att gälla vid utgången av 2021. 1Senaste lydelse av 4 kap. 10 § 2019:0000. 2018/19:44 3 Ärendet och dess beredning Inom upprättades promemorian Möjlighet för värdepappersföretag i tredjeland att tillhandahålla tjänster utan krav på tillstånd och vissa betaltjänstfrågor. I denna proposition behandlas promemorians förslag när det gäller möjlighet för värdepappersföretag i tredjeland att tillhandahålla tjänster utan krav på tillstånd. En sammanfattning av promemorian i nu relevanta delar finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag i nu relevanta delar finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna för nu aktuellt förslag finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i (Fi2018/03686/V). Eftersom det är angeläget att lagändringen träder i kraft innan lämnar EU finns det skäl för att besluta om förkortad motionstid. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslag som är likalydande med lagförslagen i propositionen. Lagrådet lämnade förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. 4Brexit och vissa finansiella tjänster Det dominerande finansiella centrumet i är , som också är ett globalt finanscentrum. tillhandahåller finansiella tjänster till många olika slags företag i . De brittiska företagen bidrar till konkurrens och breddat utbud av tjänster på den svenska finansmarknaden. utträde ur EU (brexit) förändrar förutsättningarna för brittiska företag att tillhandahålla tjänster till svenska kunder. För att även i fortsättningen kunna driva värdepappersrörelse i behöver de brittiska företagen vidta en rad åtgärder. Det är fråga om omfattande åtgärder som inte kan förväntas vara avklarade före utträdet . Ett område där svenska kunder riskerar ett avbrott i tillgången på finansiella tjänster rör redan ingångna derivatkontrakt med motparter i (se avsnitt 4.4). För verksamhet som består i att tillhandahålla investeringstjänster eller utföra investeringsverksamhet används i svensk rätt termen värdepappersrörelse (se 1 kap. 4 c § lagen [2007:528] om värdepappersmarknaden). Förutsättningarna för utländska företag att driva Prop. För att driva värdepappersrörelse i krävs som huvudregel tillstånd av (2 kap. 1 § lagen om värdepappersmarknaden). Ett utländskt företag som hör hemma inom EES och som i sitt hemland har tillstånd att driva värdepappersrörelse får dock driva värdepappersrörelse i utan tillstånd av . Värdepappersrörelsen kan drivas från filial i eller genom att använda ett anknutet ombud som är etablerat här. Värdepappersrörelse kan även drivas genom att ett företag från sitt hemland erbjuder och tillhandahåller tjänster i (4 kap. 1 § lagen om värdepappersmarknaden). De svenska bestämmelserna om rätt för utländska företag som hör hemma i ett land inom EES att driva värdepappersrörelse i med stöd av sitt tillstånd i hemlandet genomför regler i MiFID II (artiklarna 34 och 35 i och rådets direktiv /65/EU av om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv /92/EG och av direktiv /61/EU). Det direktivet reglerar även delvis förutsättningarna för ett företag som hör hemma i tredjeland – dvs. som inte har huvudkontor eller säte i ett land inom EES – att driva värdepappersrörelse i ett land inom EES. Det land inom EES där rörelsen ska drivas får i sådana fall kräva att tredjelandsföretaget inrättar en filial där (artikel 39 i MiFID II). I gäller att ett företag som hör hemma i ett tredjeland kan få tillstånd av att driva värdepappersrörelse från filial här i landet (4 kap. 4 § lagen om värdepappersmarknaden). Ett sådant tillstånd ger inte rätt att tillhandahålla tjänster eller utföra verksamhet i ett annat land inom EES. Ett företag som hör hemma i ett tredjeland får också driva gränsöverskridande värdepappersrörelse i förhållande till professionella kunder i EU med stöd av ett beslut av kommissionen enligt MiFIR om likvärdighet för den stat där företaget hör hemma (artiklarna 46 och 47 i och rådets förordning (EU) nr 600/2014 av om marknader för finansiella instrument och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012). I denna situation krävs således inte att företaget inrättar en filial i för att driva verksamhet här. 4.3Förenade kungariket blir ett tredjeland Förutsättningarna för att tillhandahålla finansiella tjänster som omfattas av EU-regleringen i MiFID II och MiFIR till och från förändras efter utträdet ur EU . Företag i med tillstånd att driva värdepappersrörelse kommer efter den tidpunkten att vara företag i tredjeland i dessa regelverks mening. Det innebär att de inte längre har rätt att tillhandahålla investeringstjänster eller utföra investeringsverksamhet i EES med stöd av sitt verksamhetstillstånd i hemlandet. Det utkast till avtal mellan och om vad som ska gälla efter utträdet som tagits fram innebär att företag i 2018/19:44 investeringstjänster eller utföra investeringsverksamhet i och andra medlemsstater (se Part Four Transition i Draft Agreement on the withdrawal of the of and Northern from Union and Atomic Energy Community, as agreed at negotiators' level on , härefter benämnt utkastet till utträdesavtal). Det är dock ännu osäkert om det mellan och kommer att träffas ett avtal om vad som ska gälla efter utträdet. Såvitt känt kommer kommissionen inte att fatta ett beslut enligt MiFIR om likvärdighet inför utträde ur EU. 4.4Särskilt om vissa derivatkontrakt Derivatkontrakt, t.ex. optioner, terminer och swappar, fyller en viktig funktion på finansmarknaden. De används av företag för att hantera och sprida risker eller för spekulation. Den största delen av derivathandeln sker bilateralt mellan två parter utanför reglerade marknadsplatser, på engelska ”over the counter” (OTC). I domineras OTC-derivatmarknaden av de stora bankerna. Den största andelen OTC-derivat är räntederivat, framför allt ränteswappar. Dessa används bl.a. som försäkring mot oförutsedda förändringar i en ränta. Vissa räntederivat är standardiserade med specifika instrumentdefinitioner och förfallodagar, t.ex. ränteterminer. Andra räntederivat är inte standardiserade. Räntederivat av denna typ är framför allt ränteswappar och ränteoptioner, men även andra skräddarsydda derivatinstrument förekommer. Valutaderivat är den näst största kategorin på den svenska OTC- derivatmarknaden. Den vanligaste typen av instrument är valutaswappar. Andra instrument är t.ex. valutaterminer och valutaoptioner. Valutaderivat används bl.a. som försäkring mot valutarisker, t.ex. rörelser i valutakurser. På den svenska marknaden förekommer även bl.a. aktiederivat och råvaruderivat. Den största valutan i nominella termer på den svenska OTC-derivat- marknaden är euro, följt av amerikanska dollar och svenska kronor. Löptiderna varierar mellan allt ifrån ända upp till . Bland de kortare löptiderna dominerar valuta-, aktie- och råvaruderivat medan löptiderna ofta är längre när det gäller räntederivat. Derivatkontrakt används för olika syften vilket påverkar villkoren för kontraktet. Villkoren omfattar ett antal händelser under kontraktets löptid. Det rör sig om händelser som betalning och avveckling i enlighet med kontraktsvillkoren, utnyttjande av en option samt ställande av säkerheter. Händelser , s.k. lifecycle events, kan dock vara av den karaktären att ett nytt avtalsförhållande anses uppstå när en sådan händelse inträffar. Det kan t.ex. gälla vid förnyande av kontraktet, förlängning av kontraktets löptid, byte av motpart, kompression med eller utan att ingå nya kontrakt eller materiella förändringar av villkoren. Sådana åtgärder kan innebära att den ena parten anses tillhandahålla en investeringstjänst enligt lagen om värdepappersmarknaden, vilket aktualiserar frågan om tillstånd att driva värdepappersrörelse (se avsnitt 4.2). Rättsläget är delvis osäkert när det gäller vilka åtgärder med avseende på berörda derivatkontrakt som innebär att företag tillhandahåller en investeringstjänst eller utför investeringsverksamhet. Normalt kan avtalade förpliktelser fullgöras utan att det är fråga om tillståndspliktig värdepappersrörelse. Sådana åtgärder som medför att ett nytt avtalsförhållande anses uppstå kan innebära att företaget anses tillhandahålla ett nytt finansiellt instrument, vilket i sin tur kan innebära att en investeringstjänst tillhandahålls enligt lagen om värdepappersmarknaden (mottagande och vidarebefordran av order eller utförande av order enligt 2 kap. 1 § 1 och 2). Ett exempel på en händelse är att villkoren för ett derivatkontrakt som används för att säkra ränterisk för ett lån behöver ändras eftersom det finns behov av att ändra villkoren för det underliggande lånet, t.ex. i fråga om amortering. I andra fall kan lagkrav och myndighetsingripanden tvinga avtalsparterna att modifiera eller avsluta existerande derivatkontrakt. Ett konkret exempel är det krav som finns i EU-förordningen om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister) att företag ska använda sig av riskbegränsningstekniker på ickeclearade derivatkontrakt (artikel 11). Det innebär bl.a. att aktörer med mer än 500 kontrakt med varandra ska använda sig av kompressionstjänster (se artikel 14 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 149/2013 av om komplettering av och rådets förordning (EU) nr 648/2012 med avseende på tekniska standarder för tillsyn av indirekta clearingarrangemang, clearingkravet, det offentliga registret, tillträde till en handelsplats, icke-finansiella motparter och riskbegränsningstekniker för som inte clearas via en central motpart). Kompressionstjänster innebär att två (eller fler) aktörer avslutar ett antal kontrakt och replikerar exponeringen, vanligen genom att ingå ett färre antal kontrakt. Även för aktörer som inte är skyldiga att använda sig av kompressionstjänster kan det finnas stora fördelar med att göra det eftersom det reducerar antalet utestående kontrakt som behöver hanteras. Ett annat exempel på när lag eller myndighetsingripande kan innebära att aktörer måste ändra redan ingångna kontrakt är om kontrakten hänvisar till ett referensvärde som inte blir auktoriserat enligt EU:s förordning om referensvärden, alternativt om en referensränta upphör att publiceras (och rådets förordning (EU) 2016/1011 av om index som används som referensvärden för finansiella instrument och finansiella avtal eller för att mäta investeringsfonders resultat, och om ändring av direktiven /48/EG och 2014/17/EU och förordning (EU) nr 596/2014). I de situationer som nämns ovan sker alltså förändringar av det ingångna kontraktet. Förändringarna kan vara så betydande att de innebär att ett nytt avtalsförhållande anses uppstå trots att kontraktet i sig inte avslutas och ersätts av ett nytt. Som anges ovan kan det innebära att de åtgärder som vidtas är att betrakta som tillståndspliktig värdepappersrörelse. 2018/19:44 4.5 En övergångslösning för fortsatt tillgång till investeringstjänster från företag i Regeringens förslag: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om att företag utanför EES ska få fortsätta att driva värdepappersrörelse och tillhandahålla sidotjänster i utan tillstånd, om de hade den rätten . Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Promemorians förslag avviker från regeringens förslag genom att bemyndigandet i promemorians förslag inte är begränsat till föreskrifter som avser företag som fick driva värdepappersrörelse i med stöd av sitt tillstånd i hemlandet. Enligt promemorians förslag omfattar bemyndigandet vidare inte uttryckligen föreskrifter om att sidotjänster får tillhandahållas utan tillstånd. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. , och framför dock synpunkter i fråga om när en verksamhet som drivs av ett utländskt företag ska anses drivas i på ett sådant sätt att tillståndsplikt föreligger här i landet. och anser att det även bör klargöras att övergångslösningen omfattar sidotjänster som kompletterar investeringstjänster. Skälen för regeringens förslag: Enligt uppskattning har ca 150 svenska företag ingått derivatkontrakt med en motpart som har säte i . Det rör sig om många olika slags företag, från icke-finansiella industriföretag till tjänstepensionsbolag och banker. De svenska kunderna har ett betydande antal kontrakt och betydande exponeringar mot sina brittiska motparter. Svenska företag har ett behov av att även efter utträde ur EU ha tillgång till finansiella tjänster från företag som är etablerade där. Berörda brittiska företag har möjlighet att göra förändringar så att de kan fortsätta tillhandahålla tjänster till svenska kunder även efter utträdet ur EU. Ett alternativ är att inrätta en filial i och inför utträdet ansöka om tillstånd att driva värdepappersrörelse från filialen. Det är dock mer sannolikt att berörda brittiska företag etablerar dotterbolag i ett land inom EES och förnyar sina existerande kontrakt med svenska kunder så att de svenska kunderna får dotterbolaget som motpart, eftersom en sådan förändring ger rätt att tillhandahålla tjänster i samtliga länder inom EES. Den förändringen medför en omfattande flytt av verksamhet som för med sig konsekvenser för såväl de brittiska företagen som deras svenska kunder. För att befintliga kontrakt ska kunna föras över från den brittiska motparten till en motpart inom EES krävs att det finns en motpart inom EES som har vilja och möjlighet att ta över positionen. Överföringen av kontrakten kan sedan kräva en överenskommelse med kunden i fråga om varje kontrakt eller ett tillstånd meddelat av domstol. En överföring av derivatkontrakt från en brittisk motpart till en motpart inom EES kan för kunden föranleda frågor om t.ex. skatteeffekter, bokföring och kravuppfyllelse. Det kan antas att det i alla fall inte kommer att vara möjligt att åstadkomma de förändringar som behövs som står till buds innan lämnar EU. Ett avbrott i tillgången till de tjänster som behövs för hanteringen av redan ingångna derivatkontrakt med motparter i innebär en risk för ökade kostnader för de företag som hanterar sina risker och sin finansiering med hjälp av motparter i . Om tjänster för hanteringen av redan ingångna derivatkontrakt inte kan tillhandahållas till svenska företag behöver företagen avsluta kontrakt med en motpart i eller låta bli att vidta åtgärder för hanteringen av dem, för att sedan hitta en motpart inom EES som kan ingå ett motsvarande kontrakt. Det kan resultera i höga kostnader och ökade risker för dessa svenska företag. För att säkerställa att svenska företag och deras motparter i hinner vidta de åtgärder som krävs för att tillgodose tillgången till tjänster som behövs för hantering av redan ingångna derivatkontrakt efter utträde ur EU bör en övergångslösning införas. Den bör utformas så att brittiska företag efter utträdet kan fortsätta tillhandahålla berörda tjänster till kunder i . Det kan inte uteslutas att det till följd av utträde ur EU uppkommer ytterligare behov av övergångslösningar när det gäller möjligheten för företag i att driva värdepappersrörelse i . De närmare förutsättningarna för sådana företags möjlighet att driva värdepappersrörelse i utan krav på tillstånd bör därför regleras i föreskrifter på lägre nivå än lag. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör därför få meddela föreskrifter om att företag utanför EES får fortsätta att driva värdepappersrörelse i utan tillstånd av . Regeringen instämmer med och att det i förhållande till promemorians förslag bör förtydligas att föreskrifterna även får omfatta tillhandahållande av sidotjänster. Det bör framgå uttryckligen av lagtexten. De företag som bör kunna omfattas av föreskrifterna om undantag från tillståndsplikt är de som vid utträde ur EU får driva värdepappersrörelse i med stöd av sitt verksamhetstillstånd i hemlandet (dvs. i enlighet med 4 kap. 1 eller 2 § lagen om värdepappersmarknaden). Även detta bör framgå av lagtexten. Bemyndigandet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter bör gälla endast . I avsnitt 5 föreslås att bemyndigandet ska upphöra att gälla vid utgången av 2021. , och uppmärksammar att promemorian inte behandlar frågan om när ett utländskt företag ska anses driva tillståndspliktig verksamhet i . Dessa remissinstanser framhåller att enstaka affärer med finansiella instrument som ett utländskt företag har med svenska motparter inte behöver medföra att det utländska företaget driver tillståndspliktig verksamhet här i landet. Enligt och bör det krävas en fortlöpande verksamhet av viss omfattning för att det ska bli aktuellt med ett krav på tillstånd i . Regeringen konstaterar att det finns ett antal brittiska företag som driver tillståndspliktig 2018/19:44 värdepappersrörelse i och att syftet med förslaget är att sådan verksamhet ska kunna fortsätta . Förslaget innebär inte någon ändring av rättsläget i fråga om när ett utländskt företag ska anses driva tillståndspliktig värdepappersrörelse i (se bl.a. prop. 1994/95:50 s. 105 och prop. 2016/17:162 s. 467). De undantag från krav på tillstånd av för att driva värdepappersrörelse i som kommer att kunna ges i föreskrifter med stöd av det föreslagna nya bemyndigandet kan avgränsas i olika avseenden. Med avseende på de i denna proposition behandlade tjänsterna som rör derivatkontrakt kan undantaget från tillståndsplikt utformas t.ex. så att de brittiska företagen får möjlighet att i förhållande till professionella kunder i som de har ett avtalsförhållande med för utträdet ur EU fortsätta driva sådan verksamhet som omfattas av tillståndet i hemlandet. Ett på detta sätt utformat undantag skulle göra det möjligt för sådana brittiska företag att fortsätta tillhandahålla tjänster till de professionella kunder (inklusive jämbördiga motparter) som de har t.ex. ett ramavtal med. Regeringens förslag: Lagändringen ska träda i kraft och upphöra att gälla vid utgången av 2021. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. I promemorian föreslås ett tidigare ikraftträdandedatum. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. och föreslår att bemyndigandet att meddela föreskrifter om undantag från tillståndsplikt ska gälla i vart fall till utgången av 2022. föreslår att förslaget kompletteras med en övergångsbestämmelse med hänsyn till den osäkerhet som finns när det gäller en eventuell kommande överenskommelse om utträde ur EU. Skälen för regeringens förslag: Lagändringen bör träda i kraft och innan lämnar EU. Den föreslås därför träda i kraft . Som behandlas i avsnitt 4.5 bör den gälla endast . Som , och påpekar finns det fortfarande en betydande osäkerhet i fråga om utträde ur EU. Regeringen bedömer dock att det bör vara tillräckligt att bemyndigandet att meddela föreskrifter som möjliggör övergångslösningar gäller till utgången av 2021. Det bör upphöra att gälla . Skulle det uppkomma behov av övergångslösningar som sträcker sig längre i tiden kan regeringen återkomma med förslag till sådana i ett annat sammanhang. Några särskilda övergångsbestämmelser bedöms inte vara nödvändiga. Förslaget har inga offentligfinansiella eller samhällsekonomiska effekter. Om förslaget inte genomförs kan det innebära negativa effekter för svenska företag när utträder ur EU, vilket beskrivs nedan. 6.1Effekter för företagen och investerarna Enligt uppskattning har ca 150 svenska företag ingått derivatkontrakt med en motpart med säte i . Företagen är verksamma inom olika branscher och utgörs av bl.a. icke-finansiella industriföretag, tjänstepensionsbolag och banker. Storleken på företagen varierar och de kan vara alltifrån mycket små, med färre än tio anställda, till mycket stora, med en personalstyrka på flera tusen. Även när det gäller årsomsättning är det stor skillnad på företagen. Förslaget kommer inte medföra ökade kostnader för de svenska företagen utan det innebär i stället en möjlighet att även efter utträde ur EU genomföra förändringar av derivatkontrakt utan att kostnaderna för att hantera risker och för finansiering ökar. Förslaget kommer därmed även lämna konkurrensförhållandena oförändrade. Skyddet för svenska investerare påverkas inte av förslaget eftersom det är fråga om ett begränsat undantag från tillståndsplikt för företag som, liksom , står under tillsyn i . 6.2Effekter för myndigheter och domstolar Förslagen medför inga merkostnader för myndigheter eller domstolar. I fråga om finansiella tjänster som rör ingångna derivatkontrakt kan behovet av övergångsregler tillgodoses genom ett avtal mellan och . Det är dock osäkert om ett sådant avtal kommer att finnas på plats vid utträdet. De berörda kontrakten kan också flyttas från den brittiska motparten till en motpart inom ESS innan utträdet. Sannolikt kommer en sådan flytt i flera fall inte vara möjlig att åstadkomma .