prop · H603123 · 2019-06-18 00:00:00 — Operativ företagsledare avser den person som sköter bolagets löpande förvaltning. Tillväxtanalys tillämpar en metod för nyföretagandestatistiken som skiljer sig från SCB:s definition på så vis att enbart uppgifter gällande funktionärer i företag hämtade från används. Skälet är att övriga bakomliggande uppgifter i SCB:s definition kräver en produktionstid av upp till , vilket orsakar ett bortfall av nya företag. Se e-post från Tillväxtanalys, . 82Näringsdepartementet, 2016b. 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 6.2.1Mixade team har räknats som kvinnor i koncernens återrapportering Diagrammet nedan visar hur det totala antalet beviljade lån hos är fördelade mellan kvinnor, män och så kallade mixade team. Diagram 2 Fördelning av antal nya beviljade lån mellan kvinnor, män och mixade team (kvinna och man), 2013–2017 Mixat team (kvinna och man) ingår endast lån . Andelen lån som beviljats till kvinnor är i diagram 2 ovan lägre än vad som anges i redogörelser i års- och hållbarhetsredovisningen och till ägaren inför bolagsstämman, där andelen kvinnor i nyutlåningen legat strax under hela den granskade perioden. Orsaken till diskrepansen är att i sina egna sammanställningar av data slår samman antalet beviljade lån till kvinnor med antalet beviljade lån till mixade team, och räknar summan som det totala antalet lån till kvinnor.83 Så har skett både i redogörelserna till ägaren och i års- och hållbarhetsredovisningarna under hela den granskade perioden. Diagrammet nedan visar hur kvinnors andel av totalt antal lån skulle förändras om egenregistrerade data skulle hanteras på andra sätt vid beräkning av könsfördelning i låneverksamheten. Se även intervju med företrädare för . R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T I A L M I S L Å N E V E R K S A M H E T Diagram 3 Andel av totalt antal lån som beviljats till kvinnor med olika sätt att beräkna könsfördelning, 2013–2017 Källa: och . Data för könsfördelning enligt OpF – 2016. ingår endast lån . har provat att istället addera antalet lån till mixade team till gruppen män, att fördela antal lån till mixade team jämnt mellan kvinnor och män, att exkludera mixade team helt ur analysen och att använda SCB:s variabel operativ företagsledare () för att undersöka hur stor andel av lånen som tilldelats kvinnor. Det sätt som använder för mäta könsfördelning i låneverksamheten resulterar i ett högre utfall än övriga tillvägagångssätt. konstaterar att summeringen av antalet lån till kvinnor och mixade team spelar en betydande roll för bilden av hur väl lyckas utföra sitt uppdrag om kvinnors företagande. konstaterar vidare att det inte går att avgöra vilken position som innehas av en person som i handläggning anges som företagsledare för ett företag. För gruppen mixade team går det inte heller att avgöra könsfördelning i teamet eller vilka positioner i företaget som personerna innehar. 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 6.2.2Skillnaderna mellan dotterbolagen syns inte i redogörelser för koncernen har brutit ner motsvarande könsfördelning per dotterbolag i syfte att undersöka om det finns regionala skillnader. Sammanställningen visar att andelen kvinnor som har beviljats lån varierar mellan drygt 13 till mellan olika dotterbolag. När antalet lån till mixade team adderas till kvinnor varierar andelen mellan . För exempelvis står gruppen mixade team för av de beviljade lånen. Inte heller den stabila fördelningen av lån mellan kvinnor, män och mixade team i statistiken för hela koncernen återkommer lika tydligt i sammanställning av statistik över enskilda dotterbolag. Som exempel på dotterbolag med större variation mellan åren kan nämnas att andelen kvinnor som beviljades lån hos var 2015, 2016 och sedan steg till 2017. Även andelen lån som beviljades till mixade team varierade hos – från 2015, till 2017. konstaterar därmed att skillnader mellan dotterbolagens prestation inte synliggörs i koncerngemensamma redogörelser. Därtill konstaterar att summeringen av antalet lån till kvinnor och mixade team spelar en betydande roll för bilden av hur väl dotterbolagen lyckas utföra sitt uppdrag om kvinnors företagande. Dotterbolagen följs i likhet med moderbolaget upp genom att könsfördelningen i beviljade lån jämförs med motsvarande fördelning i företagsstocken och nyföretagandet. Skillnaden är att dotterbolagen jämförs med könsfördelningen för respektive kontrollgrupp i den egna regionen. De regionala jämförelsetal som används för uppföljningen inför dotterbolagens bolagsstämmor förmedlas till dotterbolagen från moderbolaget och utgår från samma sätt att ange könsfördelning i företagets ledning som används för koncernens uppföljning. Under intervjuer framkommer också att det förekommer viss fördröjning i jämförelsetalen. Exempelvis jämfördes utfallet med siffror . 6.3 Data saknas för att utvärdera Avsnitt 5.2 visar att andelen beviljade låneansökningar skiljer sig åt mellan dotterbolagen. Eftersom granskningen är inriktad mot uppdrag om kvinnors företagande har försökt analysera beviljandegraderna i långivning med fokus på skillnader mellan kvinnor och män för hela R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T I A L M I S L Å N E V E R K S A M H E T Den metod som används kallas Blinder-Oaxacadekomponering84 (se bilaga 1). I tabellen nedan redovisas resultaten av analysen. Tabell 6 Blinder-Oaxacadekomponering av könsskillnader i beviljandegrad för tidigare verksamma företag i de sex största regionerna, 2013–2016 -0,044*** -0,072*** -0,054** -0,028 -0,015** -0,017 -0,026* -0,01 -0,018 -0,029** -0,046* -0,043* -0,01 Källa: och . (Signifikant på nivån * , ** , *** .) ingår endast lån . Analysen visar att det finns en statistiskt signifikant skillnad i beviljandegrad mellan kvinnor och män för den sammantagna perioden –2016, där kvinnors beviljandegrad ligger lägre än mäns (vänstra kolumnen). Skillnaden i beviljandegrad kan till en tredjedel (1,) hänföras till skillnader i underliggande faktorer, såsom företagsstorlek och produktivitet. Resten, , förblir oförklarat och kan bero på en mängd olika faktorer. Skillnaderna kan uppstå i handläggningsprocessen eller spegla underliggande skillnader hos företag – likt de som beskrivs i kapitel två. Resultaten bör av flera skäl tolkas med försiktighet. För det första är det inte möjligt för att observera könsfördelningen i gruppen mixade team. 84Metoden syftar till att dela upp den observerade skillnaden mellan könen i en del som beror på skillnader i egenskaper, en del som beror på skillnader i hur dessa egenskaper värderas). Dessutom tillkommer en tredje term för interaktionseffekten av egenskaper och värdering. Denna metod beskrev först i Blinder (1973) och (1973). En annan vanlig metod för att undersöka könsskillnader (se exempelvis ) är att använda en linjär regressionsmodell med en mängd kontrollvariabler, där en indikatorvariabel för kön fångar den oförklarade könsskillnaden. Denna senare metod är snarlik vår, men gör något starkare antaganden. Exempelvis antas här att alla bakgrundsfaktorer påverkar kvinnor och män på samma sätt, till skillnad från Blinder-Oaxacametoden. För samtliga specifikationer har vi även utfört regressionsmetoden som beskriven här. Detta har givit kvalitativt likartade resultat som med Blinder-Oaxacadekomponering. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Därför har hela gruppen exkluderats ur analysen. För det andra tvingar höga beviljandegrad i vissa dotterbolag fram en avgränsning av analysen till sex av dotterbolagen. Det innebär att analysen omfattar ungefär två tredjedelar av alla ansökningar. För det tredje faller nystartade företag bort ur analysen eftersom det saknas data om vissa förklarande variabler för denna grupp. kan utifrån tillgängliga data endast uttala sig om företag som har startats tidigare än året för låneansökan. konstaterar att bortfall av nystartade företag kan begränsa möjligheterna att utvärdera långivning till kvinnor eftersom nystartade företag och företag i tidiga skeden är viktiga målgrupper för , och en betydande andel av de kvinnor som är kunder hos finns just bland nyföretagare som tar mikrolån. Även om näringsutskottets uttalande om att främja kvinnors företagande har fått genomslag i utlåningen av mikrolån till kvinnor ger statistik över fördelning av lånetyper ingen information om graden av likvärdighet i bedömningar av lån. Befintlig statistik beskriver endast i breda drag. Det är troligt att mer detaljerad bakgrundsinformation om företag och handläggningsprocess skulle göra att en större andel av könsskillnaden kunde förklaras. Till exempel följer inte på aggregerad nivå upp justeringar av ansökande företags kreditvärdighet, eller i vilken utsträckning som ansökande företag också tagit del av andra insatser. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T I A L M I S L Å N E V E R K S A M H E T 7 Slutsatser och rekommendationer Syftet med granskningen har varit att bedöma om regeringens och arbete med uppdrag om kvinnors företagande bidrar till att uppfylla det jämställdhetspolitiska delmålet om ekonomisk jämställdhet. I detta avslutande kapitel drar slutsatser utifrån de iakttagelser som redovisats i de föregående kapitlen. Kapitlet inleds med slutsatser och avslutas med rekommendationer till regeringen och . övergripande slutsats är att och dess dotterbolag strävar efter att utföra uppdraget om kvinnors företagande på ett samstämmigt och konsekvent sätt. Det råder emellertid otydligheter i regeringens styrning av uppdraget och i återrapportering till regeringen. 7.1.1Uppdragsmålet och dess uppföljning beaktar inte de jämställdhetspolitiska målen Regeringens styrning av sker bland annat genom ägaranvisning till moderbolaget. Ägaranvisningen till innehåller varken hänvisningar till de jämställdhetspolitiska målen eller till näringsutskottets uttalande inför bildandet av om att bolaget ska främja kvinnors företagande. Regeringen har förtydligat ägaranvisningen med uppdragsformuleringen att ett särskilt fokus ska riktas mot kvinnor och ett mätbart uppdragsmål. bedömer att uppdragsformuleringen är i linje med näringsutskottets uttalande om att ska bidra till att främja kvinnors företagande på så sätt att båda betonar ett ökat företagande bland kvinnor. Även mikrolånets särskilda inriktning mot kvinnor är i enlighet med näringsutskottets uttalande. Utgångspunkten för förtydligandet av uppdraget i ägaranvisningen har varit att ska bidra till fler och växande företag. De jämställdhetspolitiska målen tycks inte ha beaktats vid formuleringen. Detta, i kombination med att uppdrag för kvinnors företagande inte varit framträdande i dialogen mellan ägare och bolag, gör att ifrågasätter i vilken utsträckning som utformningen av uppdragsmålet och nyckeltal för uppföljning ingått i jämställdhetsintegrering av styrningen av . 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 7.1.2Ägaranvisningen klargör inte grundläggande principer för uppdraget anser att det är angeläget att regeringens styrning av är tydlig både avseende vilka mål bolaget ska nå och vilka grundläggande principer som ska vägleda bolagets arbete med kvinnors företagande. Regeringen ger ingen vägledning i ägaranvisningen om hur uppdraget ska utföras, vilket riskerar att leda till svårigheter för att tolka sitt uppdrag. Regeringen nämner exempelvis ingenting i ägaranvisningen om huruvida fokus på kvinnor ska avspegla sig i bedömning av låneansökningar eller om uppdraget istället bör lösas genom andra insatser. bedömer därmed inte att regeringen har klarlagt för vilka grundläggande principer som ska vägleda utförandet av uppdraget. 7.1.3Målkonflikter och oklarheter kring marknadskompletterande roll Det framgår inte av ägaranvisningen till hur uppdragsmålet om kvinnors företagande ska uppnås i relation till andra uppdrag. , ledning och dotterbolag bedömer inte att målkonflikter hämmar verksamheten, men har olika uppfattningar om hur uppdrag om kvinnors företagande ska förhålla sig till övriga uppdrag. bedömer att det finns en risk för målkonflikter. För att uppnå ett uppdragsmål kan tvingas nedprioritera ett annat uppdrag. bedömer att förhållandet mellan uppdraget om kvinnors företagande och marknadskompletterande roll är särskilt otydlig. En tolkning av den marknadskompletterande rollen som förekommer hos företrädare för är att det ingår i uppdrag att kompensera för den privata marknadens eventuella tillkortakommanden att finansiera kvinnors företagande. Beroende på hur uppdrag tolkas kan utföra uppdraget på olika sätt. Ett sätt är att främja kvinnors företagande genom att säkerställa lika villkor genom likvärdiga bedömningar i den egna verksamheten. Ett annat sätt är att skulle kompensera för eventuell diskriminering i syfte att åstadkomma samma möjligheter för kvinnor och män att finansiera sitt företagande. anser att det skulle krävas god kännedom om kvinnors och mäns behov av finansiering och i vilken utsträckning som dessa behov tillgodoses på den privata marknaden för att kunna göra sådana avvägningar. konstaterar att regeringen tagit bort de skrivningar i ägaranvisningen som tidigare angav att skulle följa bland annat kvinnors efterfrågan på lån på den privata kapitalmarknaden. bedömer vidare att den uppföljning som genomför av sin marknadskompletterande roll är begränsad till att samla in subjektiva bedömningar om och att den inte är tillräcklig för att avgöra behovet av marknadskompletterande finansiering. Det finns vidare inga indikationer i den dokumentation som tagit del av i årsakter R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T I A L M I S L Å N E V E R K S A M H E T hos om att ägaren försett sig med sådan information inför formuleringen av uppdragsmål. drar därför slutsatsen att varken eller regeringen har kunskapsunderlag nog att avgöra behovet av kompensatoriska insatser. Om fokus på kvinnor ska tolkas utifrån att ska bidra till att säkerställa samma möjligheter för att starta och driva företag, krävs ytterligare kunskap om förutsättningarna för kvinnor och män att lånefinansiera sitt företagande på den privata marknaden. bedömer att sådan kunskap är särskilt angelägen eftersom låneverksamhet bedrivs i samverkan med banker både avseende samfinansiering och genom att potentiella kunder förmedlas till från bankerna. 7.1.4 Uppdraget har fått genomslag i styrning av dotterbolagen bedömer att uppdraget har fått genomslag i styrning av dotterbolagen och i hur dotterbolagen utför uppdraget om kvinnors företagande. har omsatt uppdraget i styrningen av dotterbolagen genom ägaranvisningar och koncerngemensamma riktlinjer med ett tydligt budskap att tilldelning av lån ska grunda sig på en bedömning av återbetalningsförmåga. Det råder samsyn bland dotterbolagen om att ingen hänsyn ska tas till om ansökande företag representeras av en kvinna eller man i bedömningar av enskilda ansökningar. bedömer dock att det finns vissa oklarheter i koncernen avseende tolkning och användning av begrepp som jämställdhet, mångfald och hållbarhet, samt hur dessa förhåller sig till uppdraget om kvinnors företagande. 7.1.5 redovisning är otydlig och inkonsekvent bedömer att det finns flera brister i återrapportering till ägaren och i års- och hållbarhetsredovisningen avseende uppdraget om kvinnors företagande. sätt att redovisa kön för låneansökande företagare är otydligt och inkonsekvent både i återrapporteringen till ägaren och i års- och hållbarhetsredovisningen. Det framgår inte tillräckligt tydligt i redogörelser att andelen kvinnor bland låntagarna egentligen utgörs av både kvinnor och så kallade mixade team. har konstaterat att sammanslagningen av kvinnor och mixade team resulterar i ett mer fördelaktigt utfall än om gruppen mixade team hanteras på andra sätt i uppföljningen. Sammanslagningen gör även statistik över könsfördelning inom till exempel olika lånetyper missvisande. Andelen kvinnor som tar innovationslån eller tillväxtlån skulle se högre ut om mixade team adderades till gruppen. Det beror på att lånemönstren för mixade team liknar mäns lånemönster mer än de liknar kvinnors. bedömer det som relevant att spegla i uppföljningen, inte minst eftersom har tillförts särskilda medel för innovationsfinansiering till kvinnor. 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Sättet att ange könsfördelning är inte jämförbart med jämförelsetal för företagsstocken och nyföretagandet från SCB respektive Tillväxtanalys. Inte heller det framgår tydligt av redogörelserna. Därtill är valet av tidpunkt för jämförelse varken konsekvent eller tydligt angiven i redogörelserna. Resultaten av egna analyser indikerar att det finns små men statistiskt signifikanta skillnader i beviljandegrad mellan kvinnor och män som ansöker om lån hos . Analysen är dock avgränsad till 6 av 16 dotterbolag och innehåller betydande osäkerheter, eftersom det visar sig krävas mer detaljerade data för att förstå var skillnaderna uppstår. kan därmed inte dra några slutsatser om huruvida det förekommer diskriminering i låneverksamhet. 7.1.6Regeringen bör efterfråga mer relevant information om verksamhet identifierar brister i regeringens efterfrågan på uppföljning från avseende uppdraget om kvinnors företagande. Efterfrågan på uppföljning i ägaranvisningen resulterar i koncernövergripande redogörelser som inte förser regeringen med information om variationer i verksamhet. Utfallet för koncernen som helhet förefaller stabilt men döljer skillnader mellan dotterbolag och detaljer i långivning till kvinnor och män. Därtill missar den koncernövergripande uppföljningen flera skillnader mellan dotterbolagen avseende beviljandegrad och söktryck. har varken granskat regeringens styrning eller arbete inom övriga verksamhetsområden, rådgivning och riskkapital. Eftersom regeringens ägaranvisning även gäller dem bedömer det vara rimligt att motsvarande resonemang skulle kunna föras även för uppföljningen inom dessa områden. Dotterbolagen skiljer sig avsevärt åt vad gäller beviljandegrad, där flera dotterbolag bara avslagit enstaka ansökningar . Även om moderbolaget har lämnat stor frihet till dotterbolagen att själva organisera verksamheten väcker de stora skillnaderna i beviljandegrad frågor. anser inte att skillnader i näringslivsstruktur mellan storstad och landsbygd tillräckligt väl förklarar skillnaderna i beviljandegrad. Majoriteten av är beroende av samverkan med lokala bankkontor och andra aktörer för att skapa kundkontakter, vilket enligt också är viktigt för att de ska kunna uppfylla sin marknadskompletterande roll. bedömer att det finns en risk att ärendehanteringen skiljer sig åt mellan dotterbolag och att inte har god överblick över inflödet av ansökningar till dotterbolagen. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T I A L M I S L Å N E V E R K S A M H E T Mot bakgrund av granskningens iakttagelser och slutsatser lämnar följande rekommendationer till regeringen och . •låta analysera behoven av marknadskompletterande lån utifrån ett jämställdhetsperspektiv, i syfte att kunna förtydliga principerna för uppdrag om kvinnors företagande •överväga en omformulering av uppdragsmål så att det bättre avspeglar de jämställdhetspolitiska målen •efterfråga mer detaljerad redovisning från avseende hur verksamheten når kvinnor. −spegla regionala variationer i verksamhet −visa hur gått tillväga för att ta fram information om könsfördelning −särskilja avseende uppdraget om kvinnors företagande inom lån, rådgivning och riskkapital har erfarit att arbetar med att utveckla uppföljningen med bättre statistik över könsfördelningen i långivningen. Inom ramen för det arbetet rekommenderar att •säkerställa att redovisningen av verksamheten är tydlig och konsekvent avseende hur könsfördelningen i låneverksamheten mäts. 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , Verksamheten 2013 kopplat till ägaranvisning, , 2014b. , Samverkansavtal avseende , , 2013. , Slutrapport iK, investera i invandrarkvinnor. Sammanställning av åren 2011– 2014. , Års- och hållbarhetsredovisning 2017, 2018a. , Års- och hållbarhetsredovisning 2016, 2017a. , Års- och hållbarhetsredovisning 2015, 2016a. , Års- och hållbarhetsredovisning 2014, 2015b. , Års- och hållbarhetsredovisning 2013, 2014a. , Årsstämma , 2015c. , Återrapportering till ägarna enligt ägaranvisning för antagen vid årsstämma , , 2018b. , Återrapportering till ägarna enligt ägaranvisning för antagen vid årsstämma , 2016b. , Ägaranvisning för , , 2015d. , Ägaranvisning för , , 2016c. , Ägaranvisning för , , 2017b. , Ägaranvisning för , , 2012. , Ägaranvisning för , , 2014c. Betänkande 2010/11:NU7, . Betänkande 2011/12:NU5, . Betänkande 2014/15:NU4, . Betänkande 2014/15:NU10, Näringspolitik. Betänkande 2015/16:NU15, Näringspolitik. Betänkande 2016/17:NU12, Näringspolitik. Betänkande 2017/18:NU12, Näringspolitik. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T I A L M I S L Å N E V E R K S A M H E T Blinder, A., ”Wage Discrimination: Reduced Form and Structural Estimates”, 8, nr 4, 1973, s. 436–455. , C. och , P., ”Men, Women and Risk Aversion: Experimental Evidence”, i Handbook of Experimental Economics Results, Volume 1, redigerad av Plott, C. och , , , 2008. Entreprenörskapsforum, Entreprenörskap i : Nationell , 2018. , Gender mainstreaming: Conceptual framework, methodology and presentation of good practices, 2004. (), Utvärdering av AB:s finansieringsverksamhet, A2002:002. , M. och , A. W., ”Gender-sensitive Business Counselling – Changing Gendered Patterns and Understandings of Entrepreneurship”, i Technology, Commercialization and Gender: A Global Perspective, redigerad av Wynarczyk, P. och , M., : Palgrave , 2017, s. 141–176. , M., , J. och , J., ”Gender Stereotypes and Venture Support Decisions: How Governmental Venture Capitalists Socially Construct Entrepreneurs’ Potential”, i Entrepreneurship: Theory & Practice, vol. 41, nr 5, 2017, s. 833–860. , M., Voitkane, A., , J. och , J., ”When stereotypical gender notions see the light of day, will they burst? Venture capitalists' gender constructions versus venturing performance facts”, i , vol. 9, 2018, s. 32–38. , Rapporten om löneskillnader 2017, 2018. , R., ”Male-Female Wage Differentials in ”, 14, nr 3, 1973, s. 693–709. Orser, B. och Riding, A, “small business programming: the case of the Women’s Enterprise Initiative”, Journal of small business and entrepreneurship, vol. 19, nr 2, 2006, s. 143–166. Proposition 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29, rskr. 1980/81:147. Proposition 1993/94:40 Småföretagsutveckling, bet. 1993/94:NU11, rskr. 1993/94:80. Proposition 1993/94:147 Jämställdhetspolitiken: Delad makt – delat ansvar, bet. 1993/94:AU17, rskr. 1993/94:290. Proposition 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26. 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Proposition 2005/06:155 Makt att forma samhället och sitt eget liv – nya mål i jämställdhetspolitiken, bet. 2005/06:AU11, rskr. 2005/06:257. Proposition 2008/09:1, bet. 2008/09:FiU2, rskr. 2008/09:46. Proposition 2010/11:1, bet. 2010/11:NU1, rskr. 2010/11:132. Proposition 2013/14:1 utgiftsområde 24. Proposition 2014/15:1 utgiftsområde 24. Proposition 2015/16:1 utgiftsområde 24. Proposition 2016/17:1 utgiftsområde 24. Bidrag för att genomföra insatser för att främja kvinnors företagande, Regeringsbeslut I 6 , N2011/472/ENT, 2011. Jämställdhetsintegrering i – 2020, Protokoll II:14 vid regeringssammanträde , S2016/01917, JÄM, S2016/04472/JÄM, 2016. Strategi för arbetet med jämställdhetsintegrering i , Bilaga till regeringsbeslut , nr II:1, Dnr U2012/1388/JÄM, 2012. Statens ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande 2012, 2012.