prop · H603100 · 2019-04-10 00:00:00 — –2018 genomfördes förstärkningar av ett antal individuella välfärdstjänster.20 Utbildning utgjorde en relativt stor andel av dessa förstärk- ningar, men satsningar gjordes också på bl.a. äldreomsorg och hälso- och sjukvård. Samman- taget beräknas de individuella välfärdstjänsternas omfattning ha ökat med ca 2015–2018. Diagram 7.2 Genomsnittlig förändring av utökad inkomst i olika inkomstgrupper till följd av reformer 2015–2018 Förändring av utökad inkomst Bidrag från förändrad ekonomisk standard Inkomstgrupp (ekonomisk standard) Anm.: Bidrag från förändrad ekonomisk standard och bidrag från välfärdssatsningar avser förändringen i ekonomisk standard respektive välfärdssatsningar som andel av den utökade inkomsten före reformerna. Att stapeln för ekonomisk standard är högre i diagram 7.1 än i diagram 7.2 beror på att förändringen i ekonomisk standard divideras med ett lägre belopp (ekonomisk standard före reformerna) i diagram 7.1. Källor: och egna beräkningar. Välfärdssatsningarna tillförde ekonomiska resur- ser i alla inkomstgrupper (se diagram 7.2). Effek- ten av välfärdssatsningarna, uttryckt som andel av den utökade inkomsten, var störst i de lägre inkomstgrupperna. Barnfamiljer, och i synnerhet ensamstående föräldrar, i de lägre inkomst- grupperna gynnades mest då utbildning utgör en stor del av välfärdstjänsterna. Även äldre ensam- stående kvinnor med låga inkomster gynnades 20Den totala omfattningen av välfärdssatsningarna, uppdelat på olika om- råden, finns redovisade i tabell a.6 fördelningspolitiska redo- görelse (prop. 2017/18:100 bilaga 2). För en mer utförlig beskrivning av hur välfärdssatsningarna fördelas på individer, se Sammantaget ökade den utökade inkomsten i alla inkomstgrupper utom i den högsta. Den utökade inkomsten bedöms ha ökat mest för inkomstgrupp 1 och 2, med i genomsnitt . Reformerna stärkte den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män Flera av reformerna i skatte- och transfererings- systemen 2015–2018 bedöms ha gynnat kvinnor i högre utsträckning än män. Detta gäller t.ex. det förhöjda grundavdraget för pensionärer, höjt bostadstillägg för pensionärer, höjt underhålls- stöd, höjd grundnivå i föräldrapenningen och höjt studiemedel. De budgetförstärkande reformerna (t.ex. det avtrappade jobbskatteavdraget och den begränsade uppräkningen av den nedre skikt- gränsen vid uttag av statlig inkomstskatt) bedöms ha haft en större negativ effekt på inkomsterna för män än för kvinnor. Sammantaget bedöms reformerna därför ha stärkt den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. När satsningarna på individuella välfärdstjäns- ter som vård, skola och omsorg beaktas, beräknas kvinnors individuella utökade inkomst i genom- snitt ha ökat (se diagram 7.3). För män bedöms den utökade inkomsten i ge- nomsnitt ha ökat . Diagram 7.3 Genomsnittlig förändring av individuell utökad inkomst till följd av reformer 2015–2018 Förändring av utökad inkomst -0,5 Anm.: Beräkningarna avser vuxna kvinnor och män (). Vid beräkning av den individuella disponibla inkomsten fördelas gemensamma inkomster, som t.ex. bostadsbidrag eller barnbidrag, lika mellan hushållets vuxna. Vid beräkning av den individuella utökade inkomsten fördelas värdet av barnens välfärdstjänster lika mellan föräldrarna. Källor: och egna beräkningar. rapport bilaga till Fördelningspolitisk redogörelse på . Fördelningseffekter av reformer i den beslutade budgeten Den ekonomiska standarden ökar mest i den övre delen av inkomstfördelningen I beräkningarna av effekter på hushållens eko- nomiska standard beaktas alla reformer i den beslutade budgeten som är beräkningsbara och som har en direkt effekt på den disponibla inkomsten: –Utökat jobbskatteavdrag. –Sänkt inkomstskatt för pensionärer. –Höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt. –Höjt tak i RUT-avdraget. –Avskaffad skattereduktion för fackföre- ningsavgift. –Införande av skattereduktion för gåva till ideell verksamhet. –Införande av fritidspeng. Hushållens disponibla inkomster bedöms öka med ca 2019 till följd av reformerna i den beslutade budgeten. För- delningsprofilen bestäms i huvudsak av de tre beloppsmässigt viktigaste reformerna, dvs. det utökade jobbskatteavdraget, höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt och sänkt skatt för pension- ärer. Jobbskatteavdraget, med dess förvärvs- villkor, stärker inkomsterna för förvärvsarbet- ande, dvs. en grupp som till stor del befinner sig i den övre halvan av inkomstfördelningen. Den höjda brytpunkten för statlig inkomstskatt berör i huvudsak personer med förhållandevis höga inkomster. Skattesänkningen för pensionärer är P R O P . 2 0 18 / 1 9: 1 0 0 B i l a ga 2 Diagram 7.4 Genomsnittlig effekt på ekonomisk standard i olika inkomstgrupper till följd av reformer i beslutad budget Inkomstgrupp (ekonomisk standard) Källor: och egna beräkningar. Välfärdssatsningar tillför ekonomiska resurser i alla inkomstgrupper utom den lägsta De individuella välfärdstjänsternas totala omfatt- ning beräknas öka med ca till följd av reformerna i den beslutade budgeten . Bakom denna nettosiffra ryms neddrag- ningar inom vissa områden och satsningar inom andra med olika fördelningsprofil. Att värdet av välfärdstjänsterna sjunker i inkomstgrupp 1 beror på att det främst är individer med de lägsta in- komsterna som påverkas av de neddragningar på ca som görs inom områdena arbetsmarknadsåtgärder, äldreomsorg och socialt arbete. I alla övriga inkomstgrupper tillför de samlade reformerna avseende individuella väl- färdstjänster ökade resurser (se diagram 7.5). Diagram 7.5 Genomsnittlig förändring av utökad inkomst i olika inkomstgrupper till följd av reformer i beslutad budget ytterligare ett steg i avskaffandet av skillnaden i beskattning mellan löneinkomst och pension. Skatten har tidigare sänkts för pensionärer med lägre inkomster. Det steg som genomförs 2019 berör främst pensionärer med högre inkomster. Sammantaget bedöms den genomsnittliga för- ändringen i ekonomisk standard för olika in- komstgrupper variera mellan (se diagram 7.4). -0,5 Förändring av utökad inkomst Inkomstgrupp (ekonomisk standard) Anm.: Bidrag från förändrad ekonomisk standard och bidrag från välfärdssatsningar avser förändringen i ekonomisk standard respektive välfärdssatsningar som andel av den utökade inkomsten före reformerna. Att stapeln för ekonomisk standard är högre i diagram 7.4 än i diagram 7.5 beror på att förändringen i ekonomisk standard divideras med ett lägre belopp (ekonomisk standard före reformerna) i diagram 7.4. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 1 0 0 B i l a ga 2 Effekten av välfärdssatsningarna, uttryckt som andel av den utökade inkomsten, är ungefär lika stor i inkomstgrupperna 3–9, och något mindre i inkomstgrupp 2 och 10. Den utökade inkomsten (dvs. summan av förändringar i ekonomisk stan- dard och värdet av välfärdstjänster) förväntas öka i alla inkomstgrupper. Den individuella disponibla inkomsten ökar mer för män än för kvinnor Den beloppsmässigt största reformen i den beslutade budgeten , det utökade jobb- skatteavdraget, bedöms ha ungefär samma pro- centuella effekt på kvinnors och mäns individuella disponibla inkomster. Den höjda brytpunkten för statlig inkomstskatt berör dock fler män än kvin- nor, eftersom fler män än kvinnor har inkomster över den tidigare skiktgränsen. Den sänkta skat- ten för pensionärer berör främst personer med förhållandevis höga inkomster. Eftersom kvinnor är underrepresenterade i de högre inkomstskik- ten bedöms även denna reform gynna kvinnor i mindre utsträckning än män. Sammantaget bedöms reformerna i den beslutade budgeten ge en svagare ökning av den individuella disponibla inkomsten för kvinnor än för män. När satsningarna på individuella välfärdstjäns- ter som vård, skola och omsorg beaktas, beräknas kvinnors individuella utökade inkomst i genom- snitt öka (se diagram 7.6). För män bedöms den individuella utökade inkomsten i genomsnitt öka . Diagram 7.6 Genomsnittlig förändring av individuell utökad inkomst till följd av reformer i beslutad budget Förändring av utökad inkomst Bidrag från förändrad individuell disponibel inkomst Anm.: Beräkningarna avser vuxna kvinnor och män (). Vid beräkning av den individuella disponibla inkomsten fördelas gemensamma inkomster, som t.ex. bostadsbidrag eller barnbidrag, lika mellan hushållets vuxna. Vid beräkning av den individuella utökade inkomsten fördelas värdet av barnens välfärdstjänster lika mellan föräldrarna. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 1 0 0 B i l a ga 2 Tabell a.1 Nyckeltal 1995 och 2003–2017 Kvinnors individuella disponibla inkomst som andel av männens (%)1,2 Inkomstandel för översta procenten (%)2 Inkomstandel för översta tiondelen (%)2 Andel ekonomiskt utsatta (%) - Låg ek. standard, relativ 60 (%)2 - Låg ek. standard, absolut 60 (%)2 - Mycket låg materiell standard (%)3 - Andel hushåll med ek. bistånd (%)4 Marginaleffekt (%)2,5 Ersättningsgrad (%)2,5,6 - Sjuk- och aktivitetsersättning Kvinnors individuella disponibla inkomst som andel av männens (%)1,2 Inkomstandel för översta procenten (%)2 Inkomstandel för översta tiondelen (%)2 Andel ekonomiskt utsatta (%) - Låg ek. standard, relativ 60 (%)2 - Låg ek. standard, absolut 60 (%)2 - Mycket låg materiell standard (%)3 - Andel hushåll med ek. bistånd (%)4 Marginaleffekt (%)2,5 Ersättningsgrad (%)2,5,6 - Sjuk- och aktivitetsersättning 1Avser åldersgruppen 20–. Andelen avser kvoten mellan kvinnors medianinkomst och mäns medianinkomst. 2På grund av dataomläggning är serien inte helt jämförbar med serien 2013–2017 (HEK 1995–2012, 2013–2017). ingår inte längre introduktionsersättning i redovisningen av ekonomiskt bistånd, vilket skapar ett brott i serien för an del med ekonomiskt bistånd. 5Tidsseriebrott till följd av att fr.o.m. FASIT 2011 använder en ny metod för att beräkna skattefria transfereringar. 6På grund av ändrade beräkningskonventioner för ersättningsgrader är serierna före och efter 2006 inte helt jämförbara. Källor: , och egna beräkningar.