prop · H70361 · 2019-12-20 00:00:00 — Enligt bedömning verkar det därför snarare vara risken för avgift än storleken på avgift i sig som har betydelse. Kommuner med många ej verkställda beslut får också fler ansökningar om särskild avgift emot sig, men fortsätter ändå att rapportera många beslut. Detsamma gäller kommuner som betalat relativt höga belopp i avgift. Det är därför osäkert om flera ansökta avgifter skulle göra så stor skillnad. I sådant fall skulle det krävas betydligt fler avgifter till betydligt högre belopp. 6.3.2 Dröjsmålets längd viktigt vid IVO:s ansökningar om avgift IVO:s ansökningar om särskild avgift är framför allt riktade mot insatser med långa väntetider och mot kommuner som har rapporterat många ej verkställda beslut. Det är få ansökningar om särskild avgift som avser beslut med kortare väntetider än och merparten av ansökningarna avser LSS-insatser. Sammantaget bedömer att IVO:s ansökningar om särskild avgift därmed speglar hur allvarligt dröjsmålet är för den enskilde sett till dröjsmålets längd. 6.3.3 Praxis har utvecklats Det finns inte någon indikation på att skulle ansöka om för många särskilda avgifter. Avslag på IVO:s ansökan om särskild avgift är ovanligt och andelen avslag ser också ut att ha minskat . Däremot är det fortfarande relativt vanligt att domstolen dömer ett lägre belopp i särskild avgift jämfört med vad yrkat. Även här finns dock en utveckling mot att domstolen i allt mindre utsträckning sätter ned de belopp som yrkat. Till en del kan detta vara en följd av IVO:s arbete med att göra bedömningarna inför ansökan om särskild avgift mer enhetliga. Å andra sidan finns fortfarande skillnader i bedömning inom och mellan domstolar som gör att det är svårt att se tydliga mönster. Sammantaget ser ändå IVO:s yrkanden och domstolens bedömningar och beslut ut att ha närmat sig varandra. 6.3.4 Stora skillnader i avgift mellan insatser Den särskilda avgiften ska bestämmas utifrån hur dröjsmålet pågått och hur allvarligt det i övrigt kan anses vara. Liksom i tidigare uppföljningar resulterar de flesta domar om särskild avgift i relativt små belopp, men för vissa insatser kan det bli väldigt stora avgifter. R I K S R E V I S I O N E N EJ VERKSTÄLLDA BESLUT – RAPPORTERINGSSKYLDIGHET OCH SÄRSKILD AVGIFT I SOL OCH LSS Eftersom syftet med den särskilda avgiften är att kommunen inte ska uppnå någon av att inte verkställa ett beslut innebär dyrare insatser i de flesta fall också högre avgifter. Det repressiva påslag som läggs på avgiften är detsamma för alla insatser, procentuellt sett, vilket förstärker denna effekt. Enligt bedömning leder utformningen av särskild avgift därmed till stora skillnader i belopp beroende på insats, som inte alltid har med väntetid eller hur allvarligt dröjsmålet är för den enskilde att göra. För insatser som kostar förhållandevis lite, såsom kontaktperson, blir avgiften därmed sällan lika kännbar som för till exempel boendeinsatser, oavsett om dröjsmålet i sig är lika allvarligt ur den enskildes perspektiv. Avgiften blir också olika kännbar för små och stora kommuner. Trots att det i många fall lönar sig för kommunerna att överklaga en dom om särskild avgift är det relativt få domar som överklagas till högre instans. I de fall överklaganden sker är det framför allt de största städerna som överklagar. Det kan indikera att de mindre kommunerna inte har den tid och de resurser som krävs för ett överklagande. Att så få domar, relativt sett, överklagas kan också bero på att kommunerna bedömer att beloppen är för små. bedömer dock att den sammantagna effekten av rapportering och risken för avgift har betydelse. fortsätta förenklingsarbetet vid hanteringen av ej verkställda beslut fortsätta arbetet med kunskapsåterföring från kommunernas rapportering av ej verkställda beslut både, till kommuner och till den egna riskbaserade tillsynen säkerställa kvaliteten i kommunernas rapportering genom att följa upp kommuner/nämnder som rapporterat få eller inga ej verkställda beslut . överväga om kommunernas skyldighet att rapportera ej verkställda beslut även bör omfatta ej verkställda gynnande domar se över om tidsgränserna i kommunernas skyldighet att rapportera ej verkställda beslut bör justeras mot bakgrund av att de flesta rapporterade beslut verkställs . 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Dir. 2003:93, Kommuners och landstings underlåtenhet att verkställa egna beslut om insatser enligt socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. (), Granskning av tillgänglighet avseende boendeplatser, (), Granskning av LSS-verksamheten, kommun, 2018. , Budgetunderlag 2020–2022 Inspektionen för vård och omsorg, , 2019. , Skrivelse angående IVO:s tidigare förslag gällande ej verkställda beslut, dnr. 10.4-41491/2018, , 2018. , Budgetunderlag 2019–2021 Inspektionen för vård och omsorg, , 2018. , Effektivisering av processen med EVB och gynnande domar, Beslutsunderlag, bilaga, dnr. 1.6-5155/2016-14, , 2016. , Med makt följer ansvar –myndighetsutövning inom LSS och hemtjänst, , 2016, , Vad gör min LSS-handläggare?, , 2016. , Årsredovisningar 2014–2018. , På väg att snabbare verkställa beslut–Tillsyn av fem kommuners arbete med att verkställa beslut, , 2015. , Hur länge ska man behöva vänta? En uppföljning av rapporteringsskyldighet och särskild avgift i socialtjänstlagen och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, , 2014. JO, En undersökning av några socialnämnders handläggning av överklaganden och verkställighet av domar i ärenden om försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen (2001:453), dnr 4975-2015, dnr 4976-2015, JO, 2015. KPMG, Granskning av gynnande beslut enligt socialtjänstlagen och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, kommun, 2009. KPMG, Granskning av uppföljning av myndighetsbeslut inom område LSS, Faluns kommun, 2016. KPMG, Åtgärder med anledning av ej verkställda beslut enligt SoL och LSS, kommun, 2017. R I K S R E V I S I O N E N EJ VERKSTÄLLDA BESLUT – RAPPORTERINGSSKYLDIGHET OCH SÄRSKILD AVGIFT I SOL OCH LSS KPMG, Granskning av ej verkställda beslut enligt socialtjänstlagen (SoL) och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), , 2018. KPMG, Åtgärder med anledning av ej verkställda beslut enligt SoL och LSS, kommun, 2018. PwC, Gynnande beslut, kommun, 2011. PwC, Uppföljning av tidigare granskning avseende effekter av omorganisationer inom verksamhet för funktionshindrade, , 2012. PwC, Boendeplanering och särskilda avgifter för ej verkställda beslut, , 2014. PwC, Ej verkställda LSS-beslut, Sala kommun, 2014. Revisorerna i kommun, Granskning av ej verkställda gynnande beslut inom socialnämnden, kommun, 2015. , och ros – En utvärdering av bestämmelserna om rapporteringsskyldighet och särskild avgift i socialtjänstlagen, , 2009. Stadsrevisionen , Revisionsplan , 2017. Stadsrevisionen , Årsrapport , , 2015. SOU (2004:118), Beviljats men inte fått. Lag, förordning och myndighetsföreskrift (1962:700). Förordning (2013:176) med instruktion för Inspektionen för vård och omsorg. Förvaltningslagen (2017:900). Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Socialtjänstlagen (2001:453). Regeringsbeslut, S2007/10924/SK, Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut S2013/1179/FST, Uppdrag angående ej verkställda beslut och gynnande domar. 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1999/2000:79, Från patient till medborgare – en nationell handlingsplan för handikappolitiken. 2001/02:122, Åtgärder mot kommunalt trots, bet. 2001/02:KU27, rskr. 2001/02:271. 2005/06:115, Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre, bet. 2005/06:SoU26, rskr. 2005/06:30. 2007/08:43, Rapporteringsskyldighet av ej verkställda beslut enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, bet. 2007/08:SoU8, rskr. 2007/08:134. 2008/09:160, Samordnad och tydlig tillsyn av . 2012/13:20, Inspektionen för vård och omsorg – en ny tillsynsmyndighet för hälso- och sjukvård och socialtjänst, bet. 2012/13:SoU5, rskr. 2012/13:116. , ”Nyhet , Lång väntan på socialtjänstinsatser får konsekvenser för både individ och kommun”, material/nyheter/nyheter-2019/lang-vantan-pa-socialtjanstinsatser-far- konsekvenser-for-bade-individ-och-kommun/, hämtad . , ”Vanliga frågor som kommer in till om ej verkställda beslut”, yrkesverksam/ej-verkstallda-beslut-enligt-sol-och-lss/fragor-och-svar-evb/, hämtad . , ”Nyhet , Beslut som inte verkställs kan bli en dyr historia för kommunerna”, inte-verkstalls-kan-bli-en-dyr-historia-for-kommunerna/, hämtad . , ”Nyhet , Dialog med kommuner i om ej verkställda beslut”, med-kommuner-i-stockholms-lan-om-ej-verkstallda-beslut/, hämtad . R I K S R E V I S I O N E N EJ VERKSTÄLLDA BESLUT – RAPPORTERINGSSKYLDIGHET OCH SÄRSKILD AVGIFT I SOL OCH LSS Mötesförteckning samt svar på frågor via mejl Inspektionen för vård och omsorg (VO), , , och samt svar på frågor via mejl och . , svar på frågor via mejl, . –stadsdelsförvaltning, , . stadsdelsförvaltning, , . stadsdelsförvaltning, , . 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Om rapporteringsskyldighet och särskild avgift i SoL och LSS Den sanktionsavgift mot domstolstrots som infördes utvidgades och 2008 till att även gälla kommunens egna gynnande beslut enligt SoL och LSS.127 ska en kommun som inte inom skälig tid tillhandahåller bistånd enligt SoL eller insatser enligt LSS som den enskilde är berättigad till, enligt domstolsavgörande eller kommunens egna beslut, betala en särskild avgift. Den särskilda avgiften kan bestämmas till lägst och högst . När avgiftens storlek fastställs ska det särskilt beaktas hur dröjsmålet har pågått och hur allvarligt det i övrigt kan anses vara. Om det finns synnerliga skäl får avgiften efterges och i ringa fall ska ingen avgift tas ut.128 Den särskilda avgiften är avsedd som en yttersta åtgärd som bara behöver tillgripas i ett mindre antal fall. Frågor om särskild avgift prövas av domstol efter ansökan från tillsynsmyndigheten. Den särskilda avgiften tillfaller staten och redovisas på en särskild inkomsttitel i statsbudgeten.129 som den särskilda avgiften utvidgades till att omfatta kommunernas egna gynnande biståndsbeslut infördes också en skyldighet för socialnämnderna i respektive kommun att till tillsynsmyndigheten, kommunens revisorer och kommunfullmäktige rapportera beslut som inte har verkställts för beslutet. 130 Rapporteringsskyldigheten gäller även beslut där verkställighet har avbrutits och inte verkställts på nytt . Rapporteringen ska göras en gång per kvartal. För varje inrapporterat beslut ska nämnden ange tidpunkten för beslutet alternativt för avbrottet, vilken typ av bistånd det gäller samt skälen för dröjsmålet. När beslutet har verkställts ska kommunen också göra en anmälan om detta.131 2005/06:115, bet. 2005/06:SoU26, rskr. 2005/06:30 och prop. 2007/08:43, bet, 2007/08:SoU8, rskr. 2007/08:134. 12816 kap. 6 a–c §§ socialtjänstlagen (2001:453) och 28 a–c §§ lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. 129Den särskilda avgiften redovisas på inkomsttitel –522. Se Inkomstliggaren, Avgift enligt socialtjänstlagen m.m. 2005/06:115, bet. 2005/06:SoU26, rskr. 2005/06:30 och prop. 2007/08:43, bet. 2007/08:SoU8, rskr. 2007/08:134. 13116 kap. 6 f–i §§ socialtjänstlagen (2001:453) och 28 f–i §§ lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. R I K S R E V I S I O N E N 2019/20:61 Bilaga Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , Ernkrans, Regeringen beslutar skrivelse om ej verkställda beslut – rapporteringsskyldighet och särskild avgift i SoL och LSS