prop · H603146 · 2019-06-26 00:00:00 — beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av till projekt med målgruppen barn enligt tabell 3.1. Det innebär en ökning med jämfört med . Antalet bifallsbeslut var 105 stycken, vilket är sju fler än året innan. I målgruppen ungdomar ingår också ungdomar med funktionsnedsättning. fattade Arvsfondsdelegationen beslut om genom 171 bifall till projekt med målgruppen ungdom, se tabell 3.2. Jämfört med föregående år innebär det en ökning med . Antalet projekt med ungdomar som målgrupp var tio fler än . Målgruppen personer med funktionsnedsättning beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av genom 101 bifallsbeslut till projekt med målgruppen personer med funktionsnedsättning, se tabell 3.3. Det är samma belopp-, men nio projekt färre än . , , av de medel som beslutades under 2018 fördelades till lokala och regionala projekt. Till denna kategori hör projekt som genomförs på en eller flera angränsande orter eller län. Varje projekt inkluderas bara en gång i statistiken och projektet hänförs till det län där organisationen har sitt säte. Resterande medel gick till det som definieras som nationella projekt. Exempel på nationella projekt är barn- och ungdomsprojekt som samarbetar med kulturinstitutioner över hela landet eller en nationell funktionshindersorganisation som tagit fram en utbildningsstrategi för personer som har neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Mätt i antal är 241 stycken () av beviljade projekt av lokal eller regional natur, medan resterande projekt utgörs av nationella projekt. I likhet med fick projekt i samtliga län bifall . Flest ansökningar kommer från föreningar i storstadsområdena, vilket är naturligt eftersom där också finns flest antal föreningar och personer. Föreningar i storstadsområdena är också de som fått flest bifall och flest avslag på inkommande ansökningar. Ett stort antal beviljade projekt genomförs av organisationer som har sitt säte i , men merparten av dessa projekt bedöms vara nationella. Tabell 3.4 redovisar den länsvisa fördelningen av medel ur Allmänna arvsfonden. Tabellen visar endast de lokala och regionala projekten och lokalstödsprojekten är inkluderade. De nationella projekten är inte medräknade. Av de organisationer som beviljades medel ur Allmänna arvsfonden för nya projekt hade inte fått medel ur fonden tidigare (enligt genomgång av bifallsbesluten ). var motsvarande siffra . 3.4 Antalet inkomna och beslutade ärenden inkom det 1 316 ärenden till Arvsfondsdelegationen, vilket är högre än . 696 av dessa ärenden var nya Den högre volymen ärenden hänger främst samman med ett ökat antal så kallade fortsättningsansökningar. fattar fleråriga projektstödsbeslut. Föregående års projektredovisning ska dock godkännas innan ett projekt kan fortsätta med finansiering ur Det görs i samband med att projektplanen för nästkommande år hanteras. Även projektens slutredovisningar granskas. granskades och godkändes totalt 404 redovisningar. visar antalet inkomna ärenden till Arvsfondsdelegationen. rör barn och ungdomar med funktionsnedsättning hänförs till kategorierna barn respektive ungdom i tabellen. Under kategorin Inte fondens målgrupper ingår även ärenden från enskilda personer. fattades sammanlagt 915 beslut fattats, se tabell 3.6. Det är en minskning jämfört med året innan och beror på färre avslagsbeslut. Antalet bifall ökade marginellt jämfört med året innan. 3.5Fördelningen av antalet bifall och avslag Arvsfondsdelegationen har beslutat att avslå 441 ansökningar. Orsakerna till avslagen har bland annat varit att projekten inte bedömts vara tillräckligt nyskapande, att de inte haft tillräckligt hög delaktighet från målgruppen eller att de avsett verksamhet som redan finns som reguljär verksamhet. Andra ansökningar har avslagits på grund av att de inte haft en rimlig plan för projektets överlevnad, att de avsett kostnader för enstaka arrangemang eller att ansökan kommit från enskilda personer eller nystartade föreningar. I genomsnitt har av de nya ansökningar som delegationen fattat beslut om under året beviljats stöd , se tabell 3.7. Det är samma resultat som året innan. Tabell 3.8 visar fördelningen på antalet bifall och avslag fördelat per målgrupp. 3.6 Arvsfondens stöd fördelat per organisationskategori Ansökningarna till Arvsfondsdelegationen kommer från ett brett spektrum av organisationer och föreningar runt om i landet. För att få en bild av vilka organisationer och föreningar som beviljas medel ur Allmänna arvsfonden har de deltats in i olika kategorier. Tabell 3.9 visar vilken typ av organisationer som står som ansvariga projektägare för de projekt som fick finansiering ur Allmänna arvsfonden I nästan alla projekt finns det dock ett antal andra organisa- tioner som medverkar som samarbetspartner. Tre av fyra projekt är kon- kreta samarbeten mellan ideella organisationer och offentliga aktörer så som skolor, fritidsförvaltningar, sjukhus, med mera. organisationer har fått stöd till fler än ett projekt. redovisas samtliga organisationer som fick stöd ur Allmänna arvsfonden Idrottsföreningar är likt föregående år den kategori organisationer som fått flest bifall. En stor andel av de projekt som bedrivs av idrottsföreningar är lokalstöd, det vill säga finansiering av byggnation av lokaler och De idrottsföreningar som fått stöd avser främst att utöka sina verksamheter med flera aktiviteter och att nå nya målgrupper, bland annat personer med funktionsnedsättning, unga som inte är föreningsaktiva och nyanlända barn och ungdomar. Flera organisationer uppger också mer övergripande mål med sin idrottsverksamhet som exempelvis att öka kunskap om jämställdhet, att minska fördomar och utanförskap och att öka tryggheten på orten. Ett sätt att nå fler barn och unga är fadderverksamhet, att anordna prova-på-dagar, att bedriva spontanidrott och att låna ut För att nå målet med sin verksamhet samarbetar många av organisationerna med andra föreningar och offentligverksamhet såsom skolor, den sociala omsorgen och boenden för asylsökande. Som är funktionshindersorganisationerna den kategori av organisation som får näst mest projekt finansierade av Allmänna arvs- Två områden, kommunikation och språk samt psykisk ohälsa, utmärker sig med flera projekt. Tio projekt vänder sig till personer med psykisk ohälsa, exempelvis genomför föreningen fem projekt runt om i landet. Den tredje största kategorin är kulturföreningar som i sina projekt ofta vänder sig till personer med funktionsnedsättning och till nyanlända barn och ungdomar. Med kulturen som redskap ges människor möjlighet att få en röst i samhället och gestalta sina erfarenheter och drömmar, bana väg ut i arbetslivet, få struktur i sin vardag och bryta med utanförskap. Majoriteten av projekten samverkar med andra föreningar och offentlig sektor. Två tredjedelar av de projekt som genomförs av studieförbunden har personer med funktionsnedsättning som målgrupp. Projekten ska tillsammans med målgruppen undersöka och prova olika arbetssätt för inkludering och egenmakt. Majoriteten av dessa projekt använder kulturen som redskap. Fem av de pågående projekten har som syfte att skapa mötesplatser för nyanlända barn och ungdomar. Förutom att driva egna projekt är studieförbunden ofta samarbetspartners till andra arvsfondsprojekt. Offentliga huvudmän kan söka medel ur fonden om det sker i samverkan med en ideell förening. Kraven på organisationerna är desamma oavsett huvudman, dvs. att verksamheten ska vara nyskapande och att medlen inte får gå till ordinarie verksamhet. Majoriteten av de projekt som beviljats medel har personer med funktionsnedsättning som målgrupp. I samtliga fall där projekten drivs av offentliga huvudmän genomförs projekten i nära samarbete med ideella organisationer, så som funktionshindersorganisationer och kulturföreningar. Flera av projekten som drivs av offentliga huvudmän handlar om att utveckla arbetssätt och pröva nya metoder. Organisationer bildade på etnisk grund har beviljats medel för åtta projekt . Organisationerna har beviljats medel för verksamheter som rör identitetsarbete och information om det svenska samhället. Fem av projekten genomförs av somaliska föreningar. Majoriteten av projekten samarbetar med andra organisationer och offentlig sektor. Inom kategorin övrigt finns ett brett spektrum av organisationer som ägnar sig åt vitt skilda verksamheter. Antalet beviljade projekt och fördelade medel inom lokalstödet ökade 2018 jämfört med , se tabell 3.10. Den geografiska spridningen för de lokalstöd som beviljades var inte lika stor 2018 som föregående år, fyra län hade inte något nytt lokalstödsprojekt , se tabell 3.11. var som föregående år det län som fick flest lokalstödsansökningar beviljade men fick sällskap av län. Några exempel på föreningar som fick stöd var , tennisklubb, cirkussällskap och utanför . Av de organisationer som fick bifall var idrottsföreningar, vilket ligger i linje med året innan. Att idrotten traditionellt sett dominerar bland de föreningar som söker och får lokalstöd kan ha olika förklaringar. Det kan bland annat bero på att Allmänna arvsfondens målgrupper i mycket hög utsträckning är engagerade inom föreningsidrotten och att behovet av lokaler för idrott är stort på många håll i . Eftersom Allmänna arvsfondens lokalstöd innebär en delfinansiering av en om-, till- eller nybyggnation, krävs att föreningar hittar ytterligare finansiärer. Där har idrottsföreningar den fördelen att de kan söka Riksidrottsförbundets anläggningsstöd, medan en motsvarig variant inte finns för andra typer av föreningar. Den idrott som dominerade bland Allmänna arvsfondens lokalstöd 2018 var padel, som är på stark framväxt i hela . beviljades åtta projekt som syftade till att bygga banor för padel inomhus eller utomhus. Näst vanligast bland lokalstödsprojekten var projekt inom golf, som oftast handlar om att bygga lokaler för inomhusträning . Därefter följer projekt inom skidsport, exempelvis asfalterade rullskidbanor, skicross och skidlekis. Även projekt som rör spontanidrottsanläggningar utomhus, olika typer av aktivitetsparker och multiarenor som kombinerar flera idrotter var relativt vanligt förekommande . Bland övriga och mindre vanliga projekt kan nämnas ombyggnationen av en gammal smedja till konstverkstad och nybyggnationen av övernatt- 2018/19:146 ningsrum på ett boende för särskilt infektionskänsliga barn som genomgår behandling för cancer. 3.8Fördelning av stöd genom särskilda satsningar Arvsfondsdelegationen kan uppmärksamma en specifik målgrupp eller ett angeläget område genom en så kallad särskild satsning. En särskild satsning innebär att Allmänna arvsfonden fokuserar på området eller målgruppen. Projekten inom de särskilda satsningarna utvärderas gemensamt av en extern utvärderare. satsningen pågår genomförs särskilda kommunikationsinsatser för att få in fler ansökningar som överensstämmer med satsningens inriktning och syfte. I övrigt gäller samma krav som för övriga projekt. I detta avsnitt redovisas kortfattat de satsningar som pågick , den så kallade Nyanländasatsningen och satsningen på äldre personer med funktionsnedsättning (Ålder är inget hinder). Satsningen pågick –2018 och syftade till att underlätta nyanlända barns och ungdomars etablering och delaktighet i samhället. Den lanserades efter att regeringen i sin skrivelse Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under (skr. 2014/15:132) uppmärksammat behovet av en sådan satsning. beviljades totalt till projekt inom Nyanländasatsningen, varav gick till 13 nya projekt. Sedan satsningens start har 95 projekt beviljats totalt . Det finns fortsatt en stor variation vad gäller teman för de beviljade projekten. Projekten arbetar bland annat med jämställdhet, entreprenörskap, odling, segling, simträning, friluftsliv, sex och samlevnad, motorsport, hälsofrämjande aktiviteter, formgivning samt språkträning genom film- och skrivarverkstäder. Allmänna arvsfonden har sett en fortsatt ökning av antalet ansökningar för projekt med fokus på psykisk ohälsa bland asylsökande och nyanlända. Ansökningar för projekt med inriktning på att öka målgruppens etablering på arbetsmarknaden ser också ut att ha ökat . bjöds alla pågående projekt inom Nyanländasatsningen in till en heldag med fokus på kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan projekten. 115 projektledare från ett 70-tal pågående projekt deltog i workshops och diskuterade möjligheter och utmaningar i arbetet med projekten. Projekten hade mycket gemensamt trots sina vitt skilda verksamheter. Eftersom många asylsökande barn och unga har flyttat runt mellan olika förläggningar och boenden har projekten haft som utmaning att skapa trygghet och kontinuitet i sina verksamheter för målgruppen. Projekten har träffat barn och unga i kris och därav kom många samtal att handla om att vara lyhörd, visa att man bryr sig och skapa personliga och förtroliga kontakter med unga som mår dåligt. Utmaningar med att nå ut till tjejer och behovet av att skapa trygga rum och kontinuitet var andra Skr. 2018/19:146 utmaningar. Nedan redovisas två av projekten inom satsningen. Projektet drivs av Somaliska . Projektet syftar till att engagera unga nyanlända i kring inkomstgenererande aktiviteter och entreprenörskap. Målsättningen är att samla målgruppen kring positiva och kreativa projekt, etablera mötesplatser, underlätta integration och stärka bilden av . Deltagarna ska få utbildning, kurser och coachning i entreprenörskap och socialt företagande. De ska tillsammans utveckla, marknadsföra och sälja egna produkter och tjänster genom ett socialt företag som de startar i projektet. På det sättet får de praktiska kunskaper om entreprenörskap och stärker sina framtida möjligheter till arbete och egen försörjning. Efter projektet ska det sociala företaget drivas vidare av målgruppen och föreningen. Det sociala företaget ska finansieras genom intäkter för produkter och tjänster och bidrag från offentlig sektor. Den modell de skapar ska spridas till andra delar av landet. Förnyelselabbet, med människan som utgångspunkt för samhällsutveckling i samverkan Projektet drivs av Stiftelsen Svensk Industridesign, SVID. Syftet med projektet är att genom en sammanhållen förnyelseprocess förbättra hur samhället som helhet svarar mot nyanlända barn och ungas behov. I Förnyelselabbet testas nya idéer och lösningar för ett förbättrat mottagande för ensamkommande barn och ungdomar. Metoden hämtas från tjänstedesign och systeminnovationsmodeller som sätter användaren i centrum. Projektet genomförs i bred nationell samverkan och bygger på ett förarbete som genomförts av kommuner, regioner, kommuner och landsting (SKL), statliga myndigheter och frivilligsektorn. Förnyelselabbet medfinansieras av SVID och övriga samarbetsaktörer som bidrar med arbetstid. 3.8.2Ålder är inget hinder –2021 genomför Allmänna arvsfonden en särskild satsning kallad Ålder är inget hinder. Satsningen vänder sig till äldre personer med funktionsnedsättning och deras anhöriga. Till målgruppen hör även personer som har andra åldersrelaterade besvär. Behovet av ett mer riktat arbete gentemot äldre med funktionsnedsättning kommer från erfarenheterna av satsningen Egen Kraft, en tidigare satsning som Allmänna arvsfonden finansierade –2016 och som i första hand syftade till att uppmuntra föreningar och andra ideella aktörer att söka medel för att utveckla metoder och verksamheter inom tre fokusområden: En arbetsmarknad för alla, Skola och utbildning för alla samt En aktiv fritid i livets alla faser. 2018/19:146 som satsningen pågick fördelades till över 200 projekt. I den efterföljande analysen kunde Allmänna arvsfonden se att merparten av de beviljade ansökningarna vände sig till barn och unga och inte till målgruppen äldre med funktionsnedsättning. Detta konstaterades även i regeringens skrivelse till (skr 2014/15:132) där det betonades att det finns skäl att överväga ytterligare satsningar för att stödja projekt för ökad delaktighet och tillgänglighet för äldre personer med funktionsnedsättningar. För ideella föreningar finns möjligheten att söka både projekt- och lokalstöd inom ramen för satsningen. Med hjälp av satsningen vill Allmänna arvsfonden bidra till att skapa samverkan mellan aktörer inom civilsamhället, gärna i samarbete med offentliga organisationer, kring idéer eller projekt som ökar delaktigheten och tillgängligheten i samhället för den aktuella målgruppen. Inför lanseringen av är inget hinder bjöds några av de största pensionärsorganisationerna in till enskilda möten för samtal, dels för att det är en målgrupp som inte så ofta ansökt om medel ur Allmänna arvsfonden, dels för att ta del av deras medlemmars behov och önskemål. Kansliet bjöd därefter in representanter från bland annat Funktionsrätt , Lika Unika, , , , Nationellt kompetenscenter anhöriga, och med flera till en heldag för att diskutera möjligheterna och innehållet i Allmänna arvsfondens kommande satsning. Allmänna arvsfonden har under det år som satsningen pågått fått in flera ansökningar som vänder sig till och involverar äldre personer med funktionsnedsättningar. beviljades sex nya projekt inom satsningen Ålder är inget hinder. Nedan redovisas två av projekten inom satsningen. Åldras och må bra Nationell Samverkan för Psykisk Hälsa (NSPH) är huvudman för projektet. I projektet som heter och må bra ska NSPH tillsammans med samarbetande organisationer utveckla och systematisera metoder och arbetssätt i syfte att stärka äldre personers psykiska hälsa, motverka stigmatisering och bidra till öppenhet kring psykisk ohälsa bland äldre. Projektet ska bedriva uppsökande arbete för att motivera äldre personer att medverka i samtal om psykisk hälsa. Projektet kommer att skapa forum för äldre där de kan uppleva gemenskap, göra sina röster hörda och bli mer delaktiga i utformningen av vård och omsorg. Genom att uppmuntra målgruppen att själv formulera sina behov, till exempel genom brukarrevisioner och dialogmöten, vill projektet skapa underlag för hur samhällets stöd kan utvecklas för äldre med psykisk ohälsa. Projektet kommer att börja arbetet i i samarbete med lokala brukarföreningar, pensionärsföreningar, studieförbund, vården och omsorg. Erfarenheterna från , liksom informations- och metodmaterial ska sedan spridas i landet. driver projektet hela livet. till att kompetensutbilda studieförbundets högläsare i som efter genomgången utbildning kan erbjuda personer med demens och boende inom äldreomsorgen en stunds avkoppling med fängslande och berikande En digital kunskapsbank ska utvecklas i samarbete med Myndigheten för tillgängliga medier samt regionbibliotek I kunskapsbanken ska material, filmade föreläsningar och författarmöten sammanställas som inspirationsunderlag till högläs- Projektets metodmaterial, muntliga framställningar och projekt- verksamhet ska föras in i verk- samhet med målsättningen att det ska bli ett långsiktigt praktiskt hjälp- medel för både verksamma och nytillkomna högläsare över hela landet. 4Kontroll av medelsanvändning ur Allmänna arvsfonden 4.1Projekten kontrolleras i flera steg För att säkerställa att medel från Allmänna arvsfonden används på rätt sätt genomförs kontroller av den organisation som söker finansiering och av det projekt som ska genomföras. /2018 består controllerfunktionen av tre medarbetare. De övergripande arbetsuppgifterna är att kontrollera hur medlen använts samt vara stöd till de organisationer som fått medel från Allmänna arvsfonden och till kanslifunktionens handläggare i frågor som rör projektens ekonomiska budgetering och redovisning. I följande avsnitt beskrivs de insatser som görs för att säkerställa kontrollen av medlens användning. Arbetet görs av såväl kanslifunktionens handläggare och controllers, som av godkända och auktoriserad revisor. Även offentliga huvudmän kan få projektstöd om de samarbetar nära med en ideell förening i projektet. Stödet ska gå till nyskapande projekt med avgränsade tidsramar och ett tydligt syfte. 4.1.1Allmänna arvsfondens generella villkor I de generella villkoren beskrivs bland annat vad Allmänna arvsfondens pengar inte får användas till. Den stödsökande organisationen bekräftar i sin ansökan att de läst och godkänt de generella villkoren. När den stödmottagande organisationen senare begär utbetalning av projektstöd, blir Allmänna arvsfondens villkor bindande. Om den stödmottagande organisationen inte använder pengarna i enlighet med ansökan eller villkoren, kan organisationen bli återbetalningsskyldig. I de fall där Arvsfonden misstänker brott görs polisanmälan, vilket inte förekom . 2018/19:146 När en organisation skriver under en ansökan om medel ur Allmänna arvsfonden bekräftar den att den egna organisationens verksamhet samt det planerade projektets verksamhet inte strider mot Allmänna arvsfondens demokratiska värderingar. Dessa värderingar är lika rättigheter och möjligheter, delaktighet och inflytande samt inkludering. 4.1.2Kontroll inför beslut om stöd Referenser tas på organisationen, det planerade projektet och verksamheten genom kontakt med till exempel kommunen, andra etablerade samhällsaktörer och samarbetspartner. Kanslifunktionen kontrollerar om den sökande tidigare sökt och beviljats medel från fonden. Är organisationen inte känd görs, förutom referenstagning enligt ovan, en kontroll av vad som anges om och av organisationen på internet. En del av denna kontroll är exempelvis en översiktlig granskning av organisationens webbplats. Organisationens stadgar, årsredovisning och protokoll gås igenom. Kanslifunktionens controllers går igenom samtliga projekts budgetar i syfte att få en samstämmig bedömning av projektens kostnader. Skattekontroll genomförs för att kontrollera skatteregistrering och om organisationen har några obetalda skulder eller betalningsanmärkningar. Dialog med den sökande och projektets samarbetsorganisationer Innan ett beslut om ett bifall fattas har ansvarig handläggare alltid en dialog med den sökande organisationen och de centrala samarbetsorganisationerna. Viktiga delar i dialogen är målgruppens delaktighet i projektet, förutsättningarna för att genomföra projektet, olika sätt på vilket verksamheten är tänkt att leva vidare efter projektets slut samt projektets finansiering. 4.1.3Kontroll efter beslut om stöd Introduktionsdag för nya projekt För att ge projekten bra förutsättningar för att genomföra sin verksamhet enligt de krav och villkor som Allmänna arvsfonden ställer på dem, är projektledare för samtliga nya projekt med på en obligatorisk introduk- Skr. 2018/19:146 tionsdag. Vid introduktionsdagen informeras om bland annat Allmänna arvsfondens generella villkor och vilka åtgärder som vidtas i fall stödmottagarna bryter mot dessa. Det är också ett tillfälle för handläggare att träffa företrädaren för samtliga projekt. Handläggaren har kontinuerlig kontakt med pågående projekt Handläggarna använder ett coachande arbetssätt vilket innebär en löpande dialog under hela projektperioden med projektledare och andra representanter för den stödmottagande organisationen. Handläggarna genomför också projektbesök på plats. genomförde handläggarna platsbesök hos drygt 140 projekt runt om i landet. Ett antal av dessa platsbesök genomfördes tillsammans med controllerfunktionen. På Allmänna arvsfondens webbplats har alla projekt- och lokalstöd en egen sida. Syftet med projektsidorna är att visa vilka projekt som har fått medel ur Allmänna arvsfonden och hur de används. fattar Arvsfondsdelegationen fleråriga beslut för projektstöd. Det betyder att ett projekt får en budgetram för hela projektperioden, det vill säga normalt upp till . Efter varje genomfört projektår ska stödmottagaren skicka in en årsrapport samt en plan i projektet. Då görs samma typ av kontroller som inför det första beslutet. Årsrapporten godkänns av enhetschefen innan projektet kan rekvirera medel för nästkommande projektår. Vid större förändringar i projektet krävs ett tilläggsbeslut från Arvsfondsdelegationen. Efter det sista projektåret görs en särskild slutrapport.