prop · H60399 · 2019-04-10 00:00:00 — har tillkännagett för regeringen att den ska återkomma med förslag om ytterligare förändringar i skatte- och avgiftsregler avseende bl.a. avskaffad flygskatt samt att förslaget ska träda i kraft (bet. 2018/19:FiU1 reservation 5 punkt 2, rskr. 2018/19:62). Tillkännagivandet innefattade ett avskaffande av skatten på flygresor. beslutade också av denna anledning att minska anslaget med (bet. 2018/19:TU1, rskr. 2018/19:109). I samband med att flygskatten infördes efter förslag i budgetpropositionen tillfördes också ytterligare medel för driftstöd för att säkerställa att skatten inte skulle innebära ökade driftunderskott vid icke statliga flygplatser i (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:TU1, rskr. 2017/18:104). Som anförts i avsnitt 5.9, där tillkännagivandet i denna del behandlas, anser regeringen att flygets klimatpåverkan ska minska och att det är rimligt att flyget även fortsatt står för åtminstone en del av sina klimatkostnader. Flygskatten bör därför behållas. Det finns därmed behov av att öka medlen för driftstöd till följd av flygskatten till icke statliga flygplatser i . Regeringen anser därför att anslaget 1:6 Ersättning till icke statliga flygplatser bör ökas med . Finansiering sker genom de förslag till inkomstökningar och minskade anslag som lämnas i denna proposition. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 1:7 Trafikavtal (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2020–2027. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2020–2027. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för statens trafikavtal rörande trafikpolitiskt motiverad interregional kollektiv persontrafik med flyg, tåg, båt eller buss. Bemyndigandet för anslaget bör ökas, bl.a. med anledning av de upphandlingar av flyglinjer som beslutat om s.k. allmän trafik- plikt på 2019–2023. Dessa upphandlingar grundar sig på – 2023 Utredning inför beslut om allmän trafikplikt som grund. Det har även uppkommit behov för staten av att upphandla flygförbindelse mellan – – . Allmän trafik- plikt råder mellan respektive och . upp- fylldes dock kraven i trafikplikten på kommersiell grund. För att möjliggöra att nya flygavtal kan tecknas behöver bemyndigandet ökas med . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2020–2027. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört på statens budget . Regeringens förslag: Ett nytt ramanslag 1:16 Internationell tågtrafik förs upp på statens budget med . Anslaget 1:16 Internationell tågtrafik får användas för utgifter för av staten upphandlad tågtrafik från till destinationer i andra länder. Anslaget får även användas för utgifter för tillfällig juridisk, ekonomisk eller annan expertis vid ingående av nya avtal samt för förvaltnings- utgifter som är direkt hänförliga till sådana avtal. Skälen för regeringens förslag: Regeringen vill förbättra människors möjligheter att resa kollektivt med liten klimatpåverkan. bör därför ges i uppdrag att upphandla nattåg med dagliga avgångar till flera europeiska städer. Regeringen anser därför att ett nytt ramanslag 1:16 Internationell tågtrafik bör föras upp på statens budget med . Anslaget bör få användas för utgifter för av staten upp- handlad tågtrafik från till destinationer i andra länder. Anslaget får även användas för utgifter för tillfällig juridisk, ekonomisk eller annan expertis vid ingående av nya avtal samt för förvaltningsutgifter som är direkt hänförliga till sådana avtal. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för Post- och förvaltnings- utgifter i den mån dessa inte finansieras med avgifter. Tillgång till snabbt bredband blir allt viktigare och det finns en stor efterfrågan på bredbands- stöd i områden där kommersiell utbyggnad inte För att bidra till att nå regeringens bred- bandsmål, och ge fler tillgång till snabbt bredband i lands- och glesbygd, tillförs landsbygdspro- grammet . Som ett komple- ment till denna satsning bör Post- och tele- styrelsen tillföras för att främja utbyggnaden av snabbt bredband och inom ramen för detta konkretisera hur framtida stöd- insatser skulle kunna utformas på ett effektivt sätt. Detta ska ske med utgångspunkt i Post- och tidigare redovisning med förslag på framtida stödinsatser på bredbandsområdet. Regeringen anser därför att anslaget 2:1 bör ökas med . Finansiering sker genom de förslag till inkomstökningar och minskade anslag som lämnas i denna proposition. 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning I statens budget innevarande år finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktions- nedsättning minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att finansiera ökningen av anslaget 1:18 Myndigheten för digital förvaltning under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning minskas anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning med . Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget i och med att minskningen motsvarar verksamhet som övertas av Myndigheten för digital förvaltning. 6.22Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel 1:2 Insatser för skogsbruket I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket ökas med . Anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket får även användas för utgifter för att stödja skogsägare som har drabbats av skogsbränderna 2018. Skälen för regeringens förslag: Anslaget an- vänds bl.a. för att täcka utgifter för biotopskydd och naturvårdsavtal. Vidare får anslaget användas för vissa administrationskostnader hos Skogs- styrelsen. beslutade att anvisa mindre till anslaget jämfört med regering- ens förslag i budgetpropositionen . Av minskningen motiverades med att nyckelbiotopsinventeringen bör av- vecklas (bet. 2018/19:MJU2, rskr. 2018/19:113). Regeringen ser positivt på att områdesskydd används för att kompensera markägare med nyckelbiotopsrika brukningsenheter. Anslaget bör därför ökas med . Finansiering sker genom de förslag till inkomstökningar och minskade anslag som lämnas i denna proposition. För att delvis finansiera ökningen av anslaget 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m.minskas anslaget med . Sammantaget bör därmed anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket ökas med . Vidare behöver anslagets ändamål ändras för att kunna finansiera vissa kostnader som härs- tammar från skogsbränderna 2018. Regeringen anser därför att anslaget 1:2 Insatser för skogs- bruket även bör få användas för utgifter för att stödja skogsägare som har drabbats av skogs- bränderna 2018. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för nationellt stöd till åtgärder som medfinansieras av EU inom ramen för Europeiska havs- och fiskerifonden. tilldelning av medel från Europeiska havs- och fiskerifonden uppgår till för programperioden –2020. För att ska erhålla sin tilldelning måste nationell medfinansiering tillföras. Den nationella med- finansieringen av havs- och fiskeriprogrammet uppgår till för program- perioden och redovisas på detta anslag. Regeringen anser att medel bör omfördelas mellan år inom havs- och fiskeriprogrammets totala ram på grund av ett ökat inflöde av ansökningar om utbetalning. Anslaget bör därför ökas med . beräknas anslaget minska med av denna anledning. I förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från EU:s struktur- och investeringsfonder fastställs den valutakurs som ska användas för beräkning av de finansiella ramarna för program inom dessa fonder. Valutakursen behöver nu justeras för att skillnaden mot den faktiska kursen inte ska vara för stor. Regeringen avser därför att genom en ändring av förordningen justera valutakursen från per euro till per euro. Justeringen beräknas innebära ökade utgifter på anslaget 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk. För att bibehålla en oförändrad finansiell ram för havs- och fiskeriprogrammet anser regeringen att anslaget bör minskas med . Anslaget beräknas av denna anledning minska med 2020 och 2021 och 2022. Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 Sammantaget bör därmed anslaget 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk ökas med . 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:13 Från EU- budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för att finansiera det belopp som motsvarar EU:s medfinansiering av åtgärder inom Europeiska havs- och fiskeri- fonden. tilldelning från Europeiska havs- och fiskerifonden uppgår till närmare 1 003 mil- joner kronor för programperioden –2020. I förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från EU:s struktur- och investeringsfonder fastställs den valutakurs som ska användas för beräkning av de finansiella ramarna för program inom dessa fonder. Valutakursen behöver justeras för att skillnaden mot den faktiska kursen inte ska vara för stor. Regeringen avser därför att genom en ändring av förordningen justera valutakursen från per euro till per euro. Det innebär ökade utgifter på anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk bör ökas med . beräknas anslaget öka med och med . 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 42 913 000 kro- nor. Regeringens förslag: Anslaget 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för medlemsavgifter i internationella organisationer inom utgifts- områdets ansvar. På grund av valutakursförändringar beräknas medlen på anslaget vara otillräckliga. Regeringen anser därför att anslaget 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. bör ökas med . Finansiering sker delvis genom att anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur minskas med och att anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket minskas med . 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 5 . Regeringens förslag: Anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för nationell medfinan- siering av åtgärder i enlighet med landsbygds- programmet för –2020. beslutade att anvisa mer till anslaget jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen . Av denna ökning avsåg medel för ekonomiskt stöd till livsmedelsproduktionen i syfte att kompensera för inkomstbortfall i spåren av torka. Vidare ökades anslaget med för landsbygdspolitiska åtgärder och för ökad bredbandsutbyggnad. Anslaget minskades med på grund av omfördelning av medel för landsbygdsprogrammet mellan år. Regeringen bedömer att det krävs ytterligare medel för att lindra konsekvenserna av inkomstbortfall för lantbrukare som drabbades av torkan . Regeringen anser att anslaget bör tillföras av denna anledning. Vidare bedömer regeringen att det krävs ytterligare medel till anslaget för att bidra till att nå regeringens bredbandsmål och ge fler tillgång till snabbt bredband i lands- och glesbygd. Regeringen anser att anslaget bör ökas med för detta. För att finansiera de redovisade åtgärderna i propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/18:179) anser regeringen att anslaget bör minskas med . Finansieringen är något större än tillskottet på de berörda anslagen eftersom ett standardmässigt avdrag för flytt av medel till anslag som omfattas av pris- och löneomräkningen har tillämpats. I förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från EU:s struktur- och investeringsfonder fastställs den valutakurs som ska användas för beräkning av de finansiella ramarna för program inom dessa fonder. Valutakursen behöver nu justeras för att skillnaden mot den faktiska kursen inte ska vara för stor. Regeringen avser därför att genom en ändring av förordningen justera valutakursen från per euro till per euro. Justeringen beräknas innebära ökade utgifter på anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. För att hålla landsbygdsprogrammets totala budgetram oförändrad anser regeringen att anslaget bör minskas med . innebär detta att anslaget beräknas minska med , med och med . För att delvis finansiera ökningen av anslaget 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m.bör anslaget minskas med . Slutligen bör anslaget minskas med eftersom implementeringen av en rad av de projekt och åtgärder som finansieras från anslaget sker med halvårseffekt. Minskningen bidrar till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition. Sammantaget bör därmed anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur minskas med . Minskningen bedöms inte påverka den verk- samhet som finansieras från anslaget eftersom minskningen till övervägande del består av medel som tillfördes anslaget för att fördelas vidare till andra anslag. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 1:18 Från EU- budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter motsvarande EU:s finansiering av åtgärder i enlighet med landsbygdsprogrammet för – 2020. I förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från EU:s struktur- och investeringsfonder fastställs den valutakurs som ska användas för beräkning av de finansiella ramarna för program inom dessa fonder. Valutakursen behöver nu justeras för att skillnaden mot den faktiska kursen inte ska vara för stor. Regeringen avser därför att genom en ändring av förordningen justera valutakursen från per euro till per euro. Det innebär ökade utgifter på anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för lands- bygdens miljö och struktur bör ökas med . beräknas anslaget öka med , med och med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 1:23 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget an- vänds bl.a. för högskoleutbildning samt forskning och utbildning på forskarnivå. Regeringen anser att forskningen kring landsbygderna behöver stärkas och att detta bör P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 göras genom förbättrad samordning och sam- verkan mellan de aktörer som bedriver forskning inom landsbygdsutveckling och regional utveck- ling. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Finansiering sker genom en minskning av anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. I syfte att genomföra den beräknade ökningen av universitets och högskolors anslag för forskning och utbildning på forskarnivå 2019 som presenterades i propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) beslutade att öka anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor under utgifts- område 16 Utbildning och universitetsforskning med . I betänkandet anges att medlen ska fördelas till flera anslag i enlighet med tidigare aviseringar i en kommande ändrings- budget (bet. 2018/19:UbU1, rskr. 2018/19:104). Regeringen återkommer därför i denna proposit- ion med förslag till fördelning av medlen till lärosätenas anslag för forskning och utbildning på forskarnivå. Regeringen anser att anslaget 1:23 bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning minskas med mot- svarande belopp. Sammantaget bör därmed anslaget 1:23 ökas med . 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 3 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för behovsmotiverad forsknings- och utvecklingsverksamhet, utveck- ling av innovationssystem och programanknutna utgifter. Verket för innovationssystem () har –2018 bidragit med medel till en sats- ning på e-förvaltning. Denna satsning upphörde , varför medlen bör återföras till verksamhet. Anslaget bör därför ökas med . Vidare bedömer regeringen att anslaget bör minskas med för att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition. Sammantaget bör därmed anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling minskas med . Minskningen kan påverka alla verksamheter som finansieras från anslaget. 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel får även användas för strategiska kompetensmedel för industriforsk- ningsverksamhet inom . Skälen för regeringens förslag: Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för strategiska kompetensmedel för industriforsk- ningsinstituten under , liksom utgifter för AB:s verksamhet samt vissa omstruktureringsutgifter för RISE-instituten. Efter den omstrukturering av RISE-gruppen, som enligt bemyndigande slutfördes , bedrivs även industriforsknings- verksamhet i moderbolaget, (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:NU1, rskr. 2016/17:103). Regeringen anser därför att anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel även bör få användas för strate- giska kompetensmedel för industriforsknings- verksamhet inom . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:4 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för förvaltningsutgifter. Till följd av satsningarna inom ramen för propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/18:179) får nya uppgifter. För att hantera dessa uppgifter bör tillföras ytterligare medel. Rege- ringen anser därför att anslaget 1:4 bör ökas med . Finansiering sker genom en minskning av anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:5 Näringslivs- utveckling föreslås minskas med . Skälen för regeringens förslag: används för näringslivsfrämjande åtgärder. kronor mer till anslaget jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen , varav avsåg en satsning på en elektrifiering av fordonsparken samt biodriv- P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 medel och avsåg Tillväxt- verkets arbete med (bet. 2018/19:NU1, rskr. 2018/19:100). Regeringen anser att satsningar bör göras på strategiska och samverkande insatser för att utveckla besöksnäringen i landsbygder, näringslivsinsatser i landsbygder och utveckling av en metodik för landsbygdsanalyser och konsekvensbedömningar i olika samhälls- sektorer. För detta ändamål bör anslaget ökas med . Finansiering av denna ökning sker genom att anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur under utgifts- område 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel minskas med motsvarande belopp. Vidare bör anslaget ökas med för att stärka insatserna för utrikes födda kvinnors företagande. Regeringen anser att anslaget bör minskas med genom att satsningen på elektrifiering av fordonsparken och biodrivmedel minskas, med genom att medlen för insatser som stärker svensk konkurrens- och innovationskraft minskas och med ytterligare genom att satsningen på s.k. matchningsaktörer minskas (se prop. 2017/18:1 utg. omr. Vidare innebar de principer som tillämpades vid utformningen av budgetpropositionen att anslaget anvisades för mycket medel. Anslaget bör därmed minskas med . Sammantaget bör därmed anslaget 1:5 Närings- livsutveckling minskas med . Minskningen av anslaget används för att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:11 minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för likvidatorer och för associationsrättsliga ärenden samt förvaltning P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 och utveckling av teknisk infrastruktur för förenklat uppgiftslämnande. De principer som tillämpades vid utform- ningen av budgetpropositionen innebar att anslaget sammantaget anvisades mer medel än vad som bedöms behövas för de ändamål som finansieras från anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 1:11 bör minskas med . Minskningen av anslaget används för att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition. 1:17 Kapitalinsatser i statliga ägda företag I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:17 Kapital- insatser i statliga ägda företag ökas med . Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statliga ägda företag besluta om kapitaltillskott på högst till . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används av regeringen, efter beslut av i varje enskilt fall, för kapitalinsatser i statligt ägda företag. () är ett av staten helägt bolag som bl.a. utvecklar, tillverkar och tillhandahåller extemporeläkemedel och lagerberedningar till vården och apoteks- marknadens aktörer. Extemporeläkemedel och lagerberedningar är läkemedel som inte är godkända, men som fyller en viktig funktion i hälso- och sjukvården. Sådana läkemedel kan behöva användas när ett godkänt läkemedel mot det aktuella tillståndet eller sjukdomen saknas eller när ett godkänt läkemedel haft otillräcklig effekt eller inte tolererats av patienten. Fram t.o.m. utgjorde verksamheten i APL ett eget verksamhetsområde inom , men omorganiserades verksamheten och blev ett dotterbolag till . är APL ett från fristående bolag, som ägs direkt av staten. APL har ett samhälls- uppdrag att utveckla, tillverka och tillhandahålla extemporeläkemedel och lagerberedningar. De befintliga ersättningsnivåerna för tillhanda- hållande av extemporeläkemedel och lagerbered- ningar har medfört svårigheter för APL att nå full kostnadstäckning för sitt samhällsuppdrag. Mot den bakgrunden bemyndigade rege- ringen att besluta om kapitaltillskott på högst till APL (prop. 2018/19:1 utg.omr. 24, bet. 2018/19:NU1, rskr. 2018/19:100). Regeringen fattade beslut om att utbetala i kapitaltillskott till APL (S2019/00079/FS). Tillskottet täckte dock endast en del av det underskott som är hänförligt till bolagets samhällsuppdrag. För att APL ska kunna utföra sitt samhälls- uppdrag behöver ytterligare ett kapitaltillskott tillföras bolaget. Regeringen bör därför bemyndi- gas att för anslaget 1:17 Kapital- insatser i statliga ägda företag besluta om kapitaltillskott på högst till . Kapitaltillskottet innebär också att anslaget behöver tillföras ytterligare medel.