prop · H603100 · 2019-04-10 00:00:00 — Tabell 2.3 Den offentliga sektorns finanser Miljarder kronor respektive procent av BNP. Utfall 2018, prognos 2019–2022 -0,7 -0,7 -0,8 -0,7 -0,7 Källor: och egna beräkningar. Det strukturella sparandet, dvs. sparandet justerat för bl.a. konjunkturella effekter, beräknas succes- sivt öka i förhållande till 2018 och närma sig av potentiell BNP 2022. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Överskotten i de offentliga finanserna har bidragit till att den offentliga sektorns konsoli- derade bruttoskuld sjunkit till av BNP 2018. Skulden förväntas minska ytterligare och understiga av BNP 2022. Brutto- skulden påverkas dock även av andra faktorer än det finansiella sparandet, exempelvis lån eller återbetalning av tidigare lån från till . Den ekonomiska utvecklingen är osäker Den ovan beskrivna utvecklingen bedöms av regeringen som mest sannolik. är osäkerheten i regeringens prognoser stor. Det är viktigt att beakta de osäkerheter som finns för både en svagare och starkare ekonomisk utveck- ling . är en liten öppen ekonomi. Det innebär att den ekonomiska utvecklingen i stor utsträck- ning påverkas av utvecklingen i omvärlden. Fortsatta handelspolitiska spänningar, framför allt mellan och , har bidragit till en avmattning i världshandeln och till att den ekonomiska tillväxten förväntas bli lägre. Det råder stor osäkerhet om hur situationen kommer att utvecklas framöver. Om hoten om utökade handelshinder realiseras kan det leda till en väsentligt svagare global ekonomisk tillväxt än enligt prognosen. Tecken på en avmattning har också börjat synas i den kinesiska ekonomin. Förutom att en upptrappad handelskonflikt skulle kunna slå hårt mot ekonomin har problem med över- kapacitet i statliga företag, obalanser på bostads- marknaden och en hög skuldsättning i både den privata och den offentliga sektorn. En kraftig inbromsning av tillväxten i skulle få stora konsekvenser för världsekonomin, eftersom den kinesiska efterfrågan på råvaror och andra insatsvaror utgör en viktig drivkraft för den globala tillväxten. Klimatförändringarna och extrema väder- händelser utgör också risker för den globala ekonomin, då de kan medföra stora kostnader för både enskilda och samhället. Detta sker som några få länder hotar att lämna . En annan osäkerhetsfaktor är hur den framtida ekonomiska och politiska relationen mellan och kommer att se ut efter att lämnat unionen. Formerna för utträdet och den framtida relationen kommer att påverka den ekonomiska utvecklingen i såväl som de medlemsstater i EU, däribland , som är nära sammankopplade med den brittiska ekonomin. Om konjunkturen skulle utvecklas sämre än väntat är möjligheterna att genom penningpolitiken stabilisera ekonomin begränsade, till följd av det låga ränteläget. Även medlemsstaternas möjligheter att stabilisera sin ekonomi med hjälp av aktiv finanspolitik är begränsade. Europeiska kommissionen beräknar att medlemsstaternas sparande i den offentliga sektorn i genomsnitt uppgick till -0,av BNP 2018 och att hälften av medlemsstaternas Maastrichtskuld översteg av BNP. Konjunkturutvecklingen i omvärlden kan också bli starkare än väntat, t.ex. om handels- konflikten trappas ned och den globala tillför- sikten därmed tilltar. En starkare ekonomisk utveckling i omvärlden skulle gynna svensk exportindustri. I utgör utvecklingen på bostadsmark- naden en osäkerhetsfaktor. Efter en nedgång stabiliserades pris- utvecklingen på bostadsmarknaden . Om priserna skulle sjunka framöver kan det leda till negativa effekter för svensk ekonomi. Hushållens höga skuldsättning kan bidra till en minskad konsumtion. Därutöver kan bostads- investeringarna bli lägre. En annan osäkerhetsfaktor är hushållens konsumtion som skulle kunna utvecklas starkare än enligt prognosen. Konsumtionstillväxten var dämpad , men hushållen har ett högt sparande. Tillsammans med det fortsatt gynnsamma läget på arbetsmarknaden talar det för att hushållens konsumtion kan växa snabbare än vad som antas i prognosen. Den allmänna ekonomiska utvecklingen har också stor betydelse för de offentliga finanserna, framför allt genom skattebasernas utveckling. Skatteintäkter från kapitalskatter tenderar att förändras mycket mellan år och kan få stor effekt på de offentliga finanserna. Även arbetslöshets- relaterade utgifter och kostnader för socialför- säkringarna samt migration kan variera kraftigt över tiden. Förändringar av detta slag kan ha en betydande effekt på både det finansiella och strukturella sparandet. Dessutom kan en för- ändrad bedömning av den potentiella produkt- ionsnivån i ekonomin påverka det strukturella sparandet. 2.3Det finanspolitiska ramverket ska värnas De budgetpolitiska målen skapar förutsättningar för att uppnå de politiska målen på ett sätt som är offentligfinansiellt hållbart på både kort och lång sikt. Uppföljning av de budgetpolitiska målen Överskottsmålet och skuldankaret Överskottsmålet är formulerat så att det finansiella sparandet i den offentliga sektorn ska uppgå till en tredjedels procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Målet följs upp genom det strukturella sparandet för inne- varande och nästkommande år. För att i efterhand utvärdera om överskottsmålet uppnåtts, och för att upptäcka systematiska avvikelser, används ett bakåtblickande åttaårigt genomsnitt av det faktiska finansiella sparandet. Det strukturella sparandet bedöms uppgå till av potentiell BNP 2019. Till följd av osäkerheten i bedömningen av det strukturella sparandet bedöms så små skillnader i förhållande till målet inte utgöra någon tydlig avvikelse. Inte heller 2020 bedöms någon tydlig avvikelse uppstå. Regeringen bedömer således att inriktningen på finanspolitiken är i linje med överskottsmålet. Den offentliga sektorns konsoliderade brutto- skuld bedöms vidare vara förenlig med skuld- ankarets riktmärke på av BNP. Utgiftstaket utgör en övre gräns för utgiftsnivån i statens budget. Genom utgiftstaket ges riks- dagen och regeringen möjligheter att kontrollera och styra utgifterna. Utgiftstaket är ett av verk- tygen för att ge budgetprocessen ett medelfristigt perspektiv. Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen lämna förslag till utgiftstak för det tredje tillkommande året. I denna proposition görs en bedömning av nivån på utgifts- taket 2022. I enlighet med budgetlagens bestäm- melser kommer regeringen att återkomma med förslag till nivå på utgiftstaket i budget- propositionen . Efter att utgiftstakets nivå fastställts av ändras det normalt inte. I det finanspolitiska ramverket lämnas dock utrymme för att en ny regering ska kunna föreslå nya nivåer P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 på utgiftstaket för år som redan fastställts. Utan en sådan ordning skulle en ny regerings möjlig- heter att vidta förändringar i finanspolitiken kraftigt begränsas. Regeringen föreslår i enlighet med denna ordning en ny nivå på utgiftstaket , se tabell 2.4. Tabell 2.4 Utgiftstakets nivåer Miljarder kronor om inte annat anges Regeringens förslag till nivå Utgiftstak, procent av Utgiftstak, procent av BNP 1Regeringens bedömning av utgiftstakets nivå 2022. Källa: Egna beräkningar. Regeringen anser att om det bedöms finnas ett budgetutrymme är det rimligt att det kan utnyttjas för prioriterade reformer. Osäkerheten i prognosen motiverar därför att nivån på utgiftstaket höjs. Genomförande av insatser på utgiftssidan kan dock ske först efter avstämning mot över- skottsmålet och de inkomstförstärkningar som kan komma att krävas. De beslutade nivåerna på utgiftstaket och 2020 föreslås lämnas oförändrade. Regeringen anser att utgiftstakets nivå 2021 bör höjas med . Regeringen bedömer att utgiftstakets nivå bör uppgå till . P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 3 Den makroekonomiska utvecklingen I detta avsnitt redovisas prognosen för den makroekonomiska utvecklingen i och i världen –2022. Tyngdpunkten i avsnittet ligger på utvecklingen och 2020. I pro- gnosen har information som fanns tillgänglig t.o.m. beaktats. Prognosen är baserad på gällande regler samt regeringens föreslagna ändringar i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99). Tabeller med prognosens innehåll i detalj redo- visas i bilaga 1. –Konjunkturen i omvärlden har stärkts . och inledningen av 2019 har dock aktiviteten dämpats, i synner- het i och euroområdet. Det beror delvis på tillfälliga faktorer, men är också en naturlig utveckling med snabb tillväxt. –Även i har konjunkturen stärkts och tillväxten har varit hög. Under inledningen av 2019 visar indikatorer att tillväxten mattas av. BNP bedöms därför växa i långsammare takt 2019 och 2020 jämfört med . En avmattning i den internationella konjunkturen, sjunk- ande bostadsinvesteringar och en inbroms- ning i offentlig konsumtion, bl.a. på grund av minskade migrationskostnader, förväntas bidra till denna utveckling. –Sysselsättningsgraden och antalet arbetade timmar per capita har ökat till historiskt höga nivåer och arbetslösheten har minskat. Den förväntade konjunkturförsvagningen i svensk ekonomi väntas dock bidra till en dämpning av utvecklingen på arbetsmark- naden. –och inledningen av 2019 upp- gick KPIF-inflationen, dvs. inflationen mätt med konsumentprisindex med fast bostads- ränta, till . väntas dock KPIF-inflationen bli lägre än då energipriserna väntas öka betydligt långsammare än 2018. Repo- räntan bedöms bli fortsatt låg 2019 och 2020. –Det finns flera osäkerhetsfaktorer i pro- gnosen. Ett allmänt osäkert läge i världs- ekonomin medförde en ökad volatilitet på de finansiella marknaderna och inledningen av 2019. Risker kopplade till utträde ur EU och den pågående handelskonflikten mellan och flera andra länder kan leda till att den ekonomiska utvecklingen i blir svagare än väntat. Konjunkturutvecklingen i omvärlden kan också bli starkare än väntat, t.ex. om handelskonflikten trappas ned och förtroendet i världsekonomin ökar. I utgör en svag utveckling på bostadsmark- naden en osäkerhetsfaktor. 3.1Utsikterna i omvärlden och 2020 Konjunkturen i omvärlden har stärkts . mattades dock tillväxten av i många länder, bl.a. i och i euroområdet, och tillväxten i världshandeln avtog. Till viss del är P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 avmattningen en följd av den starka konjunk- turen, dvs. att ett alltmer ansträngt resursut- nyttjande inte möjliggör samma snabba tillväxt som . Men även andra faktorer, som inte är direkt relaterade till konjunkturen, har troligen spelat in. Osäkerheter kopplade till bl.a. Stor- utträde ur EU och handelsrelationer- na mellan och bedöms ha bidragit till en minskad investeringsvilja och ökad volatilitet på de finansiella marknaderna. Inledningen av 2019 har i många ekonomier präglats av en fortsatt försvagad konjunktur för den exportinriktade tillverkningsindustrin. Sam- tidigt visar indikatorer för den inhemska efter- frågan, såsom mått på konsumenternas för- troende, inte samma tydliga tendens till avmatt- ning. Arbetsmarknaden utvecklas också fortsatt väl i många ekonomier. Diagram 3.1 Inköpschefsindex för tillverkningsindustrin 07 Källa: Macrobond. Det mesta tyder dock på att många avancerade ekonomier befinner sig i en konjunktur- avmattning och sammantaget bedöms tillväxten i sammanvägd BNP i de länder som är viktiga för utrikeshandel (KIX-vägd BNP) bli något lägre (se tabell 3.1). Inflationen i omvärlden bedöms öka något långsammare 2019 än 2018. Det underliggande inflationstrycket i omvärlden är alltjämt lågt. Konjunkturavmattning i avancerade ekonomier I euroområdet har tillväxten bromsat in snabbare än väntat, till stor del drivet av en kraftig inbromsning i stora ekonomier som och . Den svaga utvecklingen kan delvis förklaras av tillfälliga faktorer, t.ex. flaskhalsar i produktionen i tysk bilindustri och en nedgång i detaljhandeln till följd av demonstrationer i . Men det går även att skönja en mer allmän avmattning i exportefterfrågan och industriproduktionen. Euroområdet verkar ha drabbats särskilt hårt av nedgången i världshandelstillväxten och förtroendeindikatorer tyder på en dämpad utveckling av exporten även under inledningen av 2019 (se diagram 3.1). Indikatorer på inhemsk efterfrågan, exempelvis Europeiska kommissionens konfidensindikator för hushållen i euroområdet, har sjunkit jämfört med de höga nivåerna 2017. Hushållen väntas därför öka sin konsumtion i långsammare takt framöver, vilket också verkar återhållande på BNP-tillväxten. Tillväxten i har bromsat in 2018 och förtroendeindikatorer har sjunkit. Osäker- heten rörande formerna för utträde ur EU har bidragit till försämrade planeringsförutsättningar för näringslivet, vilket har påverkat investeringarna negativt. Även exportens utveckling och hushållens konsumtion har varit dämpad. Formerna för utträde ur EU var inte klara när denna prognos färdigställdes. Prognosen vilar på antagandet om ett ordnat utträde där handeln mellan och utvecklas under liknande för- utsättningar som , dvs. utan större handels- hinder. Tillväxten i bedöms mattas av 2019 till följd av förhöjd osäkerhet rörande utträdet men väntas stiga något 2020 förutsatt att osäkerheten om de framtida relationerna mellan och minskar. Konjunkturen i är fortsatt stark trots handelspolitisk oro. Förhandlingar pågår mellan och och beslut om ytterligare ameri- kanska tullhöjningar på kinesiska varor har skjutits upp. Viktiga skäl till den fortsatta upp- gången i den amerikanska ekonomin har varit en gynnsam utveckling på arbetsmarknaden och en expansiv finanspolitik till följd av de genomförda skattesänkningarna. Förtroendeindikatorer är fortfarande på höga nivåer men har sjunkit något under inledningen av 2019. Tillväxten bedöms sakta in något 2019 och 2020 i takt med att både finans- och penningpolitiken blir mindre expansiv . En stor del av svensk export går till de nordiska ekonomierna. Den norska BNP-tillväxten steg P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 2017 och 2018. Expansiv penning- och finans- politik samt stigande sysselsättning har bidragit till att BNP ökat i snabbare takt. Bostadspriserna sjönk , men har återhämtat sig och sakta börjat stiga igen. Fastlands-BNP, dvs. BNP exklusive de oljeproducerande sektorerna, bedöms växa i ungefär samma takt 2019 som 2018, för att därefter mattas av 2020 i samband med att finans- och penningpolitiken blir mindre expansiv. BNP-tillväxt var relativt låg 2018, vilket till stor del berodde på försäljningen av ett patent till utlandet . Inhemsk efter- frågan är dock stark och tillväxten bedöms öka igen 2019 och vara oförändrad 2020. Den finska ekonomin har gynnats av en stark industrikonjunktur och en stark arbetsmarknads- utveckling . med hög tillväxt väntas tillväxten nu mattas av 2019 och 2020, som en följd av en dämpad efterfrågan från omvärlden. Blandade utsikter för framväxande ekonomier BNP-tillväxten i mattades av 2018. Det beror delvis på att myndigheterna vidtog åtstram- ande åtgärder för att begränsa den höga kredit- tillväxten men även på handelskonflikten med . Dessa faktorer har i sin tur lett till en svag- are utveckling i industrin och detaljhandeln. Kinesiska myndigheter har svarat med mer expansiv finans- och penningpolitik. Detta väntas stimulera ekonomin på kort sikt men kan också bidra till en riskfylld ökning av skuldsättningen och finansiella obalanser. Tillväxten bedöms falla till 2019 för att därefter vara något lägre 2020. I har finanspolitiken stramats åt . Rysk ekonomi är i hög grad beroende av intäkter från export av olja. Den finanspolitiska åtstramningen syftar till att bygga en buffert inför bl.a. eventuella oljeprisrelaterade exportförsvagningar. Åtstramningen bidrar till en avmattning i tillväxten 2019 och 2020. I har konjunkturutsikterna däremot ljusnat. Återhämtningen efter den djupa låg- konjunkturen 2015 och 2016 fortsätter och till- växten bedöms tillta 2019 och 2020. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2018, prognos 2019–2022 BNP i världen, PPP-vägd1 BNP i världen, KIX-vägd2 -0,5 -0,3 Växelkurs, kronindex KIX9 Växelkurs, SEK per EUR Anm.: Prognoserna är baserade på nu gällande regler samt regeringens förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99). 1BNP sammanviktad med köpkraftsjusterade BNP-vikter enligt . 2BNP sammanviktad med KIX-vikter, ett mått på respektive lands betydelse för svensk utrikeshandel. De senast beräknade vikterna används och där- efter skrivs de fram med trenden från de föregående fem åren. 3Den sammanvägda importen i de länder som exporterar till. Respektive lands vikt utgörs av dess andel i svensk varuexport. 4Harmoniserat konsumentprisindex (HIKP), årsgenomsnitt. 5Konsumentprisindex (KPI), årsgenomsnitt. 6Årsgenomsnitt, procent. Avser refiräntan för euroområdet och Federal funds ränta för . 7Brent, USD per fat. 8Procent om ej annat anges, årsgenomsnitt 918 november 1992=100. 102018 avser prognos. 11Reallön beräknas som timlön enligt konjunkturlönestatistiken korrigerad för prisförändringar enligt KPI. Källor: , , , och egna beräkningar. Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2018, prognos 2019–2022 -0,3 -0,8 Bytesbalans, procent av BNP4 BNP i löpande pris -0,3 -0,2 Befolkning, 15–74 år9 Potentiella variabler och resursutnyttjande10 Potentiell BNP i löpande pris Anm.: Prognoserna är baserade på nu gällande regler samt regeringens förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99). Produktivitet, arbetade timmar och medelarbetstid avser kalenderkorrigerade data. Sysselsatta, arbetskraft och arbetslöshet avser åldersgruppen 15–. 1Fasta priser, referensår 2017, ej kalenderkorrigerade värden, om inte annat anges. 2Bidrag till BNP-tillväxten, förändring i procent av BNP föregående år. 3BNP per person i totala befolkningen. 4Transaktioner med utlandet avseende handel med varor och tjänster, löner, avkastning på kapital samt löpande transfereringar. 5Enligt nationalräkenskaperna (NR). 6Avser arbetade timmar enligt NR dividerat med årsmedeltal för antal sysselsatta enligt Arbetskraftsundersökningarna (). 7Procent av befolkningen. 8Procent av arbetskraften. 9Utfall är ett beräknat årsmedelvärde. 10Fasta priser, referensår 2017, kalenderkorrigerade värden, om inte annat anges. Med potentiell avses den nivå på respektive variabel som skulle uppnås vid ett balanserat konjunkturläge. 11Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 12Skillnaden mellan faktiskt och potentiellt arbetade timmar i procent av potenti- ellt arbetade timmar Källor: , och egna beräkningar. 3.2Tillväxtutsikterna för 2019 och 2020 BNP-tillväxten väntas mattas av I har konjunkturen stärkts och tillväxten har varit hög. har dock flera indikatorer på den ekonom- iska utvecklingen sjunkit något, vilket pekar på att BNP-tillväxten kommer att mattas av (se diagram 3.1). En avmattning i den interna- konjunkturen, minskade bostadsinveste- ringar och en inbromsning i offentlig konsumtion väntas bidra till en fortsatt dämpad tillväxt även 2020 (se diagram 3.2). Diagram 3.2 BNP och bidrag till BNP-tillväxten Procentuell förändring respektive förändring i procent av BNP föregående år. Utfall 2014–2018, prognos 2019 och 2020 Anm.: Bidrag till procentuell förändring av BNP i procentenheter för BNP:s komponenter. Källor: och egna beräkningar. Hushållens konsumtion utvecklades svagt . Det förklaras delvis av tillfälliga faktorer som att hushållen köpt färre bilar till följd av ändrade skatte- och certifierings- regler. Men och inledningen av 2019 har antalet nybilsregistreringar åter ökat något. har hushållens konfidens- indikator enligt Konjunk- turbarometer sjunkit till den lägsta nivån , vilket av allt att döma till stor del kan kopplas till lägre bostadspriser och en allmän osäkerhet om hur läget på bostadsmarknaden kommer att utvecklas. Sammantaget bedöms hushållens konsumtion därför växa i en mer måttlig takt 2019, jämfört . Men den svaga utvecklingen bedöms till viss del vara tillfällig och hushållen förväntas konsumera i en högre takt igen . Hushållens disponibla inkomster väntas förvisso öka i P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 långsammare takt när utvecklingen på arbets- marknaden mattas av, men konsumtions- tillväxten väntas inte dämpas i motsvarande utsträckning eftersom hushållen antas dra ned på sitt historiskt sett höga sparande. Lägre konsumtionsutgifter för migration De offentliga konsumtionsutgifterna väntas utvecklas svagt . Det förklaras bl.a. av att de migrationsrelaterade utgifterna förknippade med nyanländas första år i successivt minskar. ökar den offentliga sektorns inkomster i svagare takt jämfört med perioden –2017, då inkomsterna steg ovan- ligt kraftigt. Det beror dels på att skatteunder- laget såsom lönesumman inte väntas öka lika snabbt, dels på att skatterna sänktes i den av beslutade budgeten. De senaste årens höga BNP-tillväxt har till stor del drivits av en hög investeringstillväxt, främst i bostadssektorn men även i övriga delar av näringslivet. Även kommunala investeringar har vuxit snabbt, drivet av bl.a. investeringar kopplat till bostadsbyggandet och den demografiska utvecklingen som infrastruktur, skolor m.m. Dessutom har det funnits ett behov av upp- rustning av äldre byggnader och infrastruktur i kommunsektorn. ökade de totala investeringarna något långsammare än –2017, vilket till stor del har att göra med såväl tillfälliga faktorer som lägre bostadsinvesteringar. I näringslivet finns ett fortsatt behov av invest- eringar för att öka produktionskapaciteten men dessa hålls tillbaka av den svagare konjunktur- utvecklingen, både i och omvärlden. Investeringarna bedöms fortsätta att öka 2019, om än i en långsammare takt . Fortsatt högt bostadsbyggande Bostadsinvesteringarna har ökat med i genom- snitt vilket i hög grad har bidragit till BNP-tillväxten –2017 (se diagram 3.2). Men började bostadspriserna sjunka. Det ledde till att bostadsinvesteringarna minskade med och att nybyggna- tionen minskade till ca 53 000 på- började bostäder. Bostadsbyggandet är dock fort- farande på en hög nivå jämfört med genomsnittet som är ca 35 000 påbörjade bostäder , eller 8 750 per kvartal (se diagram 3.3). P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Diagram 3.3 Påbörjade bostäder Anm.: Avser säsongsrensade kvartalsvärden. Källor: och egna beräkningar. stabiliserades bostadspriserna för redan existerande bostäder, men andelen pris- sänkta objekt fortsatte att öka på marknaden för nyproducerade bostäder. har utbudet av bostäder till försäljning varit fortsatt stort. Det innebär en risk för ytterligare prisjusteringar framöver. Antalet beviljade bygglov minskade 2017, men steg igen under andra halv- . är byggbranschen mindre optimistisk om framtiden enligt Konjunktur- barometern. Sammantaget bedöms bostads- investeringarna minska , dock från mycket höga nivåer. De senaste årens goda inkomstutveckling, den starka utvecklingen på arbetsmarknaden och fortsatt låga räntor är faktorer som talar för en fortsatt hög efterfrågan på bostäder 2019 och 2020. Exporten växte relativt starkt 2018. Tillfälliga omständigheter bidrog till att exporttillväxten var särskilt hög , bl.a. för tjänster. Exportorderingången i industrin enligt Konjunkturbarometern och andra indikatorer tyder på att avmattningen i den internationella konjunkturen kommer att dämpa exporttill- växten . Den internationella konjunk- turförsvagningen förväntas bidra till en lägre exporttillväxt även 2020. En svagare utveckling av den inhemska efterfrågan bidrar också till en lägre importtillväxt. Sammantaget bedöms netto- exporten bidra positivt till BNP-utvecklingen och 2020. Arbetsmarknaden utvecklades fortsatt starkt 2018 Sysselsättningsgraden och arbetskraftsdelta- gandet fortsatte att öka 2018 och är på den högsta nivån , bland både kvinnor och män. Arbetslösheten fortsatte att sjunka och uppgick till . Arbetslösheten minskade mer för männen än för kvinnorna och skillnaden i arbets- löshet mellan könen minskade därmed till 2018 (se diagram 3.4). Procent av arbetskraften. Prognos 2019 och 2020 Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Källor: och egna beräkningar. Fortsatt stor brist på arbetskraft