prop · H603136 · 2019-06-10 00:00:00 — Förslaget att vid uppföljningen ska beakta viss del av den verksamhet som public service önskar tillgodoräkna sig på internet antas åtminstone inledningsvis innebära viss utökad arbetsbörda. Uppgiften innebär att värdera i vilken omfattning villkoren uppfyllts i marknätet respektive på andra plattformar. Övriga krav på förtydligande av redovisningarna vad gäller kommersiella samarbeten och hur oberoendet säkerställs vid sådana samarbeten antas underlätta eller i vart fall inte tynga arbete. 12.4Bedömning av förslagen i förhållande till de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen Förslagen bedöms inte stå i strid med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Enligt kommissionens statsstödsmeddelande (se avsnitt 6.1) får det anses falla inom medlemsstaternas behörighet att definiera vad som ska ingå i public serviceuppdraget, men denna definition bör vara så exakt som möjligt. Regeringen anser att ett tillägg om att även tillhandahållanden av program på bolagens egna plattformar omfattas av kärnverksamheten får anses vara en klar och tydlig definition. Sammanfattning av Ett oberoende public service för alla – nya möjligheter och ökat ansvar (SOU 2018:50) Parlamentariska public service-kommittén redovisar i detta slutbetänkande sitt samlade förslag om hur en ändamålsenlig reglering av public service i ett nytt medielandskap ska utformas, dels inför nästa tillståndsperiod som inleds 2020, dels på . Detta omfattar bl.a. frågor om hur (), () och Utbildningsradios (UR) utbud ska nå ut till publiken och hur public service-bolagens ansvar och oberoende påverkas när relationen till olika former av kommersiell verksamhet förändras. Kommittén redovisar också sin bedömning om förutsättningarna för att låta utgivningen av den lättlästa nyhetstidningen 8 Sidor rymmas inom ramen för ett nytt public service-uppdrag. Kapitel 1 Uppdragets utgångspunkter och dess genomförande Betänkandet inleds med en beskrivning av utgångspunkterna för kommitténs uppdrag och av hur utredningsarbetet har genomförts. har tillgängligheten till och utbudet av nyheter och andra program ökat dramatiskt för de svenska medieanvändarna. Detta är i grunden positivt men leder också till en fragmentiserad mediekonsumtion som kan öka polariseringen i samhället och hota den sociala sammanhållningen. Denna utveckling ökar värdet av att det finns oberoende medier med hög legitimitet hos allmänheten och starka resurser genom en stabil finansiering. Genom att bidra till att medborgarna är välinformerade och kan föra konstruktiva samtal utifrån gemensamma verklighetsbilder är public service en demokratisk kollektiv nyttighet som gynnar alla medborgare. Därför bör alla medborgare vara med och bidra till finansieringen av verksamheten och bolagen även fortsättningsvis ha ett brett uppdrag med hög grad av oberoende för verksamheten. måste granskningen av uppdraget garantera en rimlig balans mellan bolagens oberoende och allmänhetens behov av insyn och kontroll. För att public service ska kunna fungera som en demokratisk nyttighet bör allmänheten ha ett högt förtroende för bolagen och använda deras tjänster. Här möter verksamheten utmaningar med sjunkande förtroende liksom en förflyttning av mediekonsumtionen till plattformar där bolagen har en svagare ställning. SR, SVT och UR agerar på konkurrensutsatta marknader, vilket innebär att uppdraget bör inriktas på de samhällsbehov som marknadsaktörerna inte kan tillgodose. I detta ligger bl.a. att koncentrera verksamheten till bolagens kärnkompetenser, som är att tillhandahålla ljud respektive rörlig bild. För att möta fallande förtroendesiffror och ökande konkurrens om medieanvändarnas tid är det särskilt viktigt att bolagen lyckas med sitt uppdrag att spegla hela landet och den variation som finns i befolkningen. Kapitel 2 Nya mönster i mediekonsumtionen I kapitel 2 sammanfattar och beskriver kommittén medieutvecklingens konsekvenser för public service och hur förändringar i konsumtionsmönstren påverkar programföretagens förutsättningar att nå ut till publiken. Kommittén konstaterar att medielandskapet genomgått väsentliga strukturförändringar som drivits fram av digitaliseringen och globaliseringen. Den dagliga mediekonsumtionen 2017 var , varav avsåg sociala medier. Konsumtionen av rörlig bild skiljer sig betydligt åt mellan unga och äldre. De unga är storkonsumenter av rörlig bild men ser minst på SVT:s kanaler, och motsvarande mönster syns bland 20–59-åringar utan högre utbildning. SVT förutser en successiv förflyttning i fler målgrupper vartefter onlinemarknaden mognar. SR dominerar på radiosidan med en relativt stabil marknadsandel på . Radiopubliken använder Spotify och andra musiktjänster som komplement till radio, snarare än som en ren ersättning. Den regelbundna användningen av olika nyhetsmedier är stabil , men framförallt morgonpressen tappar läsare. Konsumtionen av nyheter i SVT, TV4 och Ekot är stabil medan den ökar i sociala medier. Medieutvecklingen och de ändrade konsumtionsmönstren innebär ett antal utmaningar för public service-bolagen. Konkurrensen om användarnas tid ökar, oavsett medieslag, inte minst från stora internationella medieföretag. När konkurrensen om innehåll ökar, ökar också rättighetskostnaderna. Det gäller bland annat attraktiva sändningsrätter till sportevenemang. I takt med att marksändningarna minskar i relevans för rörlig bild utökar public service-bolagen sin verksamhet online för att nå ut. Onlineverksamheten bidrar till en snabbhet, flexibilitet och ett personaliserat erbjudande, men ju fler som tar del av innehållet online desto högre blir bolagens distributionskostnader. Public service använder sociala medier i första hand för att föra dialog med publiken. UR använder sin Youtube-kanal till att nå ut med program till grupper som bolaget annars inte når. Kapitel 3 Ändamålsenlig reglering I kapitel 3 behandlar kommittén frågan om hur en ändamålsenlig reglering av public service ska utformas . Kommittén konstaterar att dagens reglering i vissa delar inte är ändamålsenlig och att bolagens nu gällande uppdrag blir alltmer otillräckligt eftersom en växande del av verksamheten bedrivs på plattformar som inte får regleras i grundlag och vars innehåll därmed inte heller får granskas av och tv. Regeringen har aviserat att frågan ska utredas i en grundlagsutredning. Kommittén lämnar förslag i tre tidsperspektiv. När det gäller nästa tillståndsperiod, som inleds 2020, föreslår kommittén att nuvarande struktur med sändningstillstånd, anslagsvillkor och beslut om tillgänglighet för respektive programbolag i huvudsak ska bestå. Definitionen av kärnverksamhet vidgas till att även omfatta tillhandahållanden av radio- och tv-program på bolagens egna plattformar på fritt tillgängliga och öppna delar av internet. Det ska råda god balans såväl mellan kärnverksamheterna som mellan kärnverksamheterna och de Kommittén föreslår att samma innehållsvillkor som gäller för sändningarna i marknätet ska gälla för programverksamhet som bedrivs på internet. Verksamheten på internet ska regleras genom ett särskilt regeringsbeslut som kompletterar sändningstillstånden. om reglering förutsätter att nödvändiga ändringar i yttrandefrihetsgrundlagen har trätt i kraft . På lång sikt, dvs. från och med den tillståndsperiod som följer efter den som inleds 2020, beskriver kommittén olika alternativ för en mer sammanhållen och ändamålsenlig reglering Alternativen förutsätter att public service-verksamhet genom tråd kan regleras. reglering kan innebära att villkoren för verksamheten knyts till uppdraget som sådant i stället för till en viss sändningsform. Det kan ske genom en särskild public service-lag eller en utökad reglering i radio- och tv-lagen (2010:696) som anger de villkor som får ställas på public service-bolagens verksamhet oavsett plattform. En sammanhållen reglering av verksamheten kan också ske genom avtal eller genom att innehållsvillkor och anslagsvillkor regleras i ett samlat beslut. Oavsett val av alternativ måste de innehållsvillkor som får ställas i styrdokumenten framgå av lag och de programrelaterade villkoren måste godkännas av public service- Kapitel 4 Var ska public service finnas? I kapitel 4 redovisas kommitténs förslag och bedömningar om hur public service ska nå ut till hela befolkningen och om bolagens relation till kommersiella medieaktörer och distributörer. Det handlar i den första delen bl.a. om hur ett täckningskrav eller motsvarande bör formuleras och i den andra om det finns ett behov av att förtydliga kraven på programföretagens oberoende och integritet i relationen till sociala medier och globala distributionsplattformar. Kommittén föreslår att public service-bolagens sändningar även fortsättningsvis ska nå av den fast bosatta befolkningen via marknät. Utöver marksändningarna bör bolagen få använda de distributionsplattformar som behövs för att nå publiken med sina linjära sändningar. Vidare bör bolagen fortsätta utveckla och använda sina egna plattformar för att tillgängliggöra sitt programinnehåll on demand. När det gäller frågan om hur företagen bör förhålla sig till sociala medier och globala distributionsplattformar bedömer kommittén att dessa i huvudsak bör användas för att informera om företagens utbud och för att interagera med publiken. Exklusiva publiceringar bör undvikas och publicering av hela program eller längre delar av program på sociala medier eller andra kommersiella distributionsplattformar bör ske endast om det bedöms vara nödvändigt för att nå en viss publik som inte kan nås via de egna plattformarna. Företagen bör ha öppna och tydliga policys om hur de förhåller sig till sociala medier. Kapitlet innehåller även en beskrivning av frågor med anknytning till det nordiska samarbetet på public service-området. Det handlar om hur tillgång till de nordiska grannländernas public service-utbud möjliggörs genom utbyte av enskilda program och samverkan kring programproduktion mellan de nordiska public service-bolagen, och hur nordiska public service-kanaler tillgängliggörs i andra nordiska grannländer. En särskild fråga i sammanhanget gäller tillgången till svensk public service på . Kapitel 5 Vad ska public service göra och tillsammans med vem? Kapitlet inleds med en beskrivning av public service-bolagens nuvarande innehållsuppdrag och en analys av om det mot bakgrund av de nya mönster i mediekonsumtionen som beskrivs i kapitel 2 finns anledning att föreslå några ändringar i uppdraget. Kommittén slår fast att public services innehållsuppdrag fortsatt ska vara brett eftersom det endast genom en bredd i utbudet är möjligt att attrahera och tilltala hela publiken. I ljuset av de förändrade konsumtionsmönstren betonas vikten av public services speglingsuppdrag och folkbildningsuppdrag, innefattande bolagens fortsatta arbete med medie- och informationskunnighet. Vad gäller uppdraget att tillgängliggöra ett utbud för barn och unga är det svårt att nå den aktuella publiken. Genom en större flexibilitet att välja plattform för tillgängliggörandet av innehållet för barn och unga bedöms utbudets synlighet öka. Framväxten av s.k. mediala vita fläckar har inneburit utmaningar för den lokala kvalitetsjournalistiken. Kommittén föreslår att SR och SVT inom ramen för sin nyhetsverksamhet ska stärka sin journalistiska bevakning i svagt bevakade områden. De senaste årens medieutveckling har även medfört en mer påtaglig konkurrenssituation mellan public servicebolagen och kommersiella nyhetsmedier. Kommittén föreslår därför att SR och SVT i sin nyhetsverksamhet ska ta hänsyn till kvalitativa nyhetsmedieaktörers konkurrensförutsättningar, i syfte att värna en mångfald av perspektiv på en livskraftig mediemarknad, och därmed fokusera sin nyhetsverksamhet till att tillhandahålla ljud respektive rörlig bild. Vidare föreslår kommittén att public service-bolagens samlade utbud på de nationella minoritetsspråken samiska, finska, meänkieli, chib respektive jiddisch ska uppgå till minst samma nivå som 2019. Samma krav ska gälla för SVT:s och UR:s utbud på teckenspråk. Utbudet på jiddisch bör dessutom öka i förhållande till den nivå som uppnås 2019. Utbudet på minoritetsspråk och teckenspråk ska hålla en hög kvalitet och ett led i att uppnå detta är att ha en kontinuerlig dialog med de berörda grupperna. Kommittén betonar också att SR och SVT ska beakta behoven hos personer med funktionsnedsättning i bolagens ordinarie nyhetsverksamhet, vilket är särskilt viktigt i extrema nyhetslägen. Kommittén konstaterar mot bakgrund av den politiska utvecklingen i närmaste omvärld och det förändrade säkerhetspolitiska läget att det finns ett behov av sändningar riktade till en utländsk publik, och föreslår att SR ges i uppdrag att tillhandahålla ett nyhetsutbud som ska vara relevant för människor i och för människor i närområden som inte kan ta del av nyheter på svenska. SVT:s centrala roll för svensk film betonas. Kommittén anser att SVT under kommande tillståndsperiod fortsatt ska bidra till utvecklingen av SVT:s ansvar för svensk filmproduktion ska komma till uttryck på samma sätt som men kommittén föreslår att SVT, i syfte att öka transparensen gentemot filmbranschen, i förväg ska redovisa sitt planerade engagemang för svensk film. kommittén att public service ska ha i uppdrag att stärka en livskraftig produktionsmarknad i hela landet, för att i den mån det är möjligt måna om att produktionsbolag utanför storstadsregionerna får tillfälle att producera program åt bolagen. Sist i kapitel 5 behandlas frågan om tidningen 8 Sidors organisatoriska hemvist, med anledning av de tilläggsdirektiv till kommittén som Kommitténs bedömning är att det inte är möjligt att låta utgivningen av den lättlästa nyhetstidningen 8 Sidor rymmas inom ramen för ett nytt public service-uppdrag utan principiella förändringar i regleringen av public service. sådana förändringar uppvägs inte av de fördelar som kan nås med att rymma 8 Sidor inom public service. Kapitel 6 Förhandsprövning av nya tjänster I kapitel 6 behandlar kommittén frågor om systemet med förhandsprövning av nya tjänster inom public service, vilket har sin grund i . Förhandsprövningens syfte är att säkerställa att tjänsternas effekter på mediemarknaden är proportionerliga, dvs. inte stör marknaden mer än vad som är nödvändigt för att uppfylla public service-uppdraget. Kommittén bedömer att vissa ändringar i systemet behöver göras för att det ska fungera effektivt och upplevas som legitimt både av public servicebolagen och av andra aktörer på mediemarknaden. Med denna utgångspunkt föreslår kommittén att förhandsprövningen begränsas till nya tjänster av större betydelse, och väsentliga ändringar av befintliga tjänster, inom ramen för public service-bolagens kompletterande verksamhet. Kommittén föreslår även att berörda intressenter ska kunna begära hos Myndigheten för press, radio och tv att en ny tjänst eller en väsentlig ändring av en befintlig tjänst hos något av public service-bolagen ska förhandsprövas. Om myndigheten utifrån en sådan begäran bedömer att en förhandsprövning är nödvändig ska den genomföra en sådan. Om regeringen efter genomförd förhandsprövning inte godkänner en tjänst som redan har lanserats ska bolaget upphöra att erbjuda tjänsten. Kommittén föreslår också att anmälan till förhandsprövning inte behöver göras om verksamheten pågår . Detta är en begränsning i förhållande till nuvarande försöksperiod som är . Avslutningsvis lämnas bedömningen att förhandsprövningen enligt kommitténs förslag inte strider mot yttrandefrihetsgrundlagens principer om censurförbud, redaktionellt oberoende och etableringsfrihet. Kapitel 7 Uppföljning och redovisning I kapitel 7 behandlar kommittén frågor om uppföljningen av bolagens verksamhet är ändamålsenlig. Kapitlet inleds med en redogörelse för hur public service-verksamheten följs upp . En central fråga för public service-bolagen är om online-verksamheten ska få tillgodoräknas vid uppfyllande av public service-uppdraget. Kommittén föreslår att public service-bolagen, vid uppfyllandet av innehållsuppdraget, får tillgodoräkna sig verksamhet som bedrivs på egna plattformar på fritt tillgängliga och öppna delar av internet. Varje enskilt innehållsvillkor ska dock huvudsakligen uppfyllas i marknätet. Mot bakgrund av att föreslås fatta ett beslut om medelstilldelning och regeringen ett villkorsbeslut för hela tillståndsperioden finns inte samma skäl för regeringen att redovisa bedömning av om public service-bolagen har uppfyllt sitt uppdrag för . Det föranleder kommittén att lämna förslag om att uppföljning av om bolagen har uppfyllt sina public service-uppdrag ska ske i stället , men baserat public service-redovisningar. De årliga public service-redovisningarna behålls, eftersom dessa ger allmänheten insyn i public service-verksamheten. Långa tillståndsperioder ger skäl för planerad avstämning . Denna föreslås formaliseras genom att branschaktörer och intresseorganisationer bjuds in till public service-dialog med public service-bolagen och företrädare för regeringen. Dialogen ska vara framåtsyftande och ge public service-bolagen en möjlighet att förklara hur de ser på sitt uppdrag och påtala behov av eventuella förändringar framöver. Kapitel 8 , ägarroll och finansiering Public service-bolagen ägs av en stiftelse, för , SVT och UR. I kapitel 8 behandlas frågor om hur förvaltningsstiftelsens organisation, långsiktiga finansiering och styrelse bidrar till bolagens integritet och oberoende. Kommittén föreslår att stiftelseförordnandet ändras så att det framgår att såväl styrelseledamöterna som ordföranden ska utses utifrån krav på kompetens, integritet och lämplighet. Vidare lämnas bedömningen att förvaltningsstiftelsens uppgifter som ägare inte bör utökas till att omfatta uppföljning av om programföretagen har uppfyllt sina public serviceuppdrag. Slutligen föreslås att stiftelsens ekonomiska läge förbättras genom ett tillskott av ytterligare stiftelsekapital om från public service-kontot. Kapitel 9 Ekonomiska förutsättningar I kapitel 9 behandlar kommittén frågor om vilka ekonomiska ramar SR, SVT och UR ska ha för verksamheten under nästa tillståndsperiod. Kommittén föreslår att medelstilldelningen till SR, SVT och UR räknas upp under kommande tillståndsperiod. Detta ger bolagen stabila ekonomiska förutsättningar som det skapas ett effektiviseringstryck på verksamheten. Utöver de löpande kostnaderna kommer bolagen att ha ökade kostnader bl.a. med anledning av större investeringar och nya uppdrag som kommittén föreslår. Resurserna bör därför förstärkas genom att bolagen får behålla de medel som frigörs när RIKAB avvecklas, totalt ca . Mot denna bakgrund föreslår kommittén att SR tilldelas 3 077,1 mnkr, 041,2 mnkr och UR 445,1 mnkr . Kommittén bedömer att inga förändringar bör göras i sändningstillstånden när det gäller SR:s och SVT:s möjligheter att sända sponsrade program. SVT bör dock sträva efter att minska publikens exponering för sponsorskyltar. Bolagen bör värna sin integritet gentemot kommersiella intressen genom att redovisa sponsringsverksamheten på ett öppet och transparent sätt. Kapitel 10 Konsekvenser av förslagen I kapitel 10 redovisar kommittén konsekvenserna av förslagen enligt kommittéförordningen (1998:1474) och kommitténs direktiv. En mer ändamålsenlig reglering av public service förutsätter att även verksamheten på internet omfattas. Regeringen har aviserat att frågan ska utredas i en kommande grundlagsutredning men en eventuell sådan förändrad reglering kan tidigast träda i kraft . Det får dock anses främja public service-bolagens verksamhet att de har möjlighet att vid uppfyllandet av public service-uppdraget få tillgodoräkna sig verksamhet på internet i viss omfattning. På , efter den tillståndsperiod som inleds 2020, kan en mer teknikneutral reglering ytterligare stärka bolagens möjligheter att själva råda över hur innehållet distribueras och tillgängliggörs. Public service-bolagens verksamhet får per definition anses vara marknadsstörande. Kommittén bedömer dock att de förslag och bedömningar som lämnas i detta betänkande kommer att få positiva effekter för andra företag som verkar på den svenska mediemarknaden. Det gäller bland annat förslag till ändring i förhandsprövningssystemet, krav på public service rörande uppföljning och redovisning samt krav på public service att stärka en livskraftig produktionsmarknad. Kommitténs förslag till en mer ändamålsenlig reglering kan bidra till större möjligheter för befolkningen att ta del av public service-utbudet när, var och hur de vill. Förslaget om stärkt journalistisk bevakning i svagt bevakade lokala områden kan få positiva effekter för medborgarnas tillgång till tillförlitlig information och kvalitativ nyhetsbevakning i dessa områden och därigenom indirekt stärka möjligheten till demokratiskt deltagande. Förslaget om att SR ska erbjuda nyhetsverksamhet på olika språk kan bidra till de av beslutade målen för integrationspolitiken. Kommitténs förslag om medelstilldelning till SR, SVT och UR under nästa tillståndsperiod medför att taket för maximal public service-avgift behöver öka från per person och till ca 2029. Reservationer och särskilda yttranden Till slutbetänkandet har fogats fem reservationer som har avgetts av följande ledamöter: •Rossana Dinamarca, , och , Socialdemokraterna samt , . •Rossana Dinamarca, . •Jan och , . •Olle , Liberalerna, och Per Lodenius, . Därutöver har fem särskilda yttranden tillfogats slutbetänkandet, avgivna av följande ledamöter: •Jan och , . •Martina Kyngäs, . •Olle , Liberalerna. Remissyttranden över betänkandet har getts in av följande instanser. , , Bildupphovsrätt i , , , Copyswede, DIK, , , , , , , Filmpool Nord, Film- & TV-producenterna, , Frantzwagner Sällskapet, , Funktionsrätt , för , och , Hela ska leva, , – , medier och kommunikation samt Nordicom, , Judiska i , Justitiekanslern, , och (), , Kungl. Tekniska högskolan (KTH), i (LO), , , – Avdelningen för medie- och kommunikationsvetenskap, Myndigheten för delaktighet (MFD), Myndigheten för kulturanalys, Myndigheten för press, radio och tv (MPRT), Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), Myndigheten för tillgängliga medier (MTM), (, tidigare ), Närradions riksorganisation, , (), Region , ombudsmän (), kanaler i , , , , , Statskontoret, Stiftelsen , – , Svensk Scenkonst, , , , – Tornionlaaksolaiset (STR-T), Sverigefinländarnas delegation, , Annonsörer, (), (), , Kommuner och Landsting (SKL), Konsumenter, , (), (), (), , , , , , , TU – Medier i (TU), Unga med Synnedsättning och Unionen. Yttranden har också inkommit från 8 Sidor, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF), Public servicerådet, Radioproduktionsbolagen, , hörselskadade barn och barn med språknedsättning (DHB), Specialpedagogiska skolmyndigheten, Studieförbunden, Svenska Artister och Musikers (), Svenska Tonsättares Internationella Musikbyrå (), samt från en privatperson. Följande instanser har beretts tillfälle att yttra sig med förklarat sig avstå eller inte kommit in med något yttrande. ÉRomani Glinda, , , , Föreningen , Föreningen , Företagarna, , , IT & Telekomföretagen, Justitiekanslern, , , , , Oberoende filmares förbund, , Radiotjänst i , , , Region , Region , Region , , , , SKAP – musikskapare, , , Elevråd, , , Tidskrifter, , (), Utgivarna, om radiospektrumanvändning (N 2017:07) och . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , Y , M , , , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , Regeringen beslutar proposition Ett modernt public service nära publiken - villkor 2020-2025