prop · H603158 · 2019-09-04 00:00:00 — Ett försäkringsföretag ska ha processer som säkerställer att de risker som företaget är eller kan komma att bli exponerat för, på såväl kort som lång sikt, identifieras och värderas. Företaget ska även kunna redovisa de metoder som använts vid bedömningen (10 kap. 11 § tredje stycket). Den egna risk- och solvensbedömningen ska ingå som en integrerad del i ett försäkringsföretags affärsstrategier och ska beaktas vid företagets strategiska beslut (10 kap. 11 § femte stycket). Ett försäkringsföretag ska genomföra en egen risk- och solvensbe- dömning minst en gång . Om en väsentlig förändring skett av de risker som försäkringsföretaget är utsatt för, ska en ny sådan bedömning genomföras möjligt (10 kap. 12 §). Resultatet av varje egen risk- och solvensbedömning ska rapporteras till (10 kap. 13 §). har meddelat föreskrifter om vad som ska gälla för de försäkringsföretag som följer övergångsbestämmelserna (punkt 2 i övergångsbestämmelserna till lagen [2015:700] om ändring i försäkringsrörelselagen [2010:2043] och föreskrifter [FFFS 2015:21] om övergångsreglering för försäkringsrörelse, nedan FFFS 2015:21). De försäkringsföretag som enbart driver verksamhet som avser tjänstepensionsförsäkringar eller som endast i ringa omfattning driver övrig livförsäkringsverksamhet, behöver inte tillämpa be- stämmelserna i försäkringsrörelselagen om egen risk- och solvens- bedömning (7 kap. 10 § första stycket FFFS 2015:21). Om försäkrings- företaget även driver övrig livförsäkringsrörelse som inte är av ringa omfattning, ska de tillämpa bestämmelserna i försäkringsrörelselagen om egen risk- och solvensbedömning. Försäkringsföretaget ska beakta verk- samheten som avser tjänstepensionsförsäkring i den egna risk- och solvensbedömningen, med de anpassningar som är nödvändiga för den verksamheten (7 kap. 10 § andra stycket FFFS 2015:21). För tjänstepensionskassor finns det inte några bestämmelser om egen risk- och solvensbedömning. Tjänstepensionsföretagen ska göra en egen risk- och solvensbedömning Enligt andra tjänstepensionsdirektivet ska ett tjänstepensionsinstitut genomföra en egen riskbedömning (artikel 28.1) och därmed krävs att det införs bestämmelser om detta för tjänstepensionsföretag. För försäkringsföretag gäller enligt försäkringsrörelselagen att de ska genomföra en egen risk- och solvensbedömning. I avsnitt 8.5.1 föreslås att det för tjänstepensionsföretag ska införas bestämmelser om ett riskkänsligt kapitalkrav och i avsnitt 8.5.4 föreslås bestämmelser om ett minimikapital- krav. Dessa kapitalkrav är uppbyggda på liknande sätt som de kapitalkrav som gäller för försäkringsföretag enligt Solvens . Det är därför lämpligt att bestämmelserna om en egen risk- och solvensbedöm- ning för tjänstepensionsföretag utformas efter förebild av motsvarande bestämmelser för försäkringsföretag. Bestämmelser om att ett tjänste- pensionsföretag ska genomföra en egen risk- och solvensbedömning med innehåll motsvarande det som gäller för försäkringsföretag bör således tas in i den nya lagen om tjänstepensionsföretag. I andra tjänstepensionsdirektivet anges att ett tjänstepensionsinstitut ska dokumentera den egna riskbedömningen (artikel 28.1 första stycket). Det bör därför införas en bestämmelse om att ett tjänstepensionsföretag ska dokumentera den egna risk- och solvensbedömningen i den nya lagen om tjänstepensionsföretag. Behov av ytterligare bestämmelser om risk- och solvensbedömningen Andra tjänstepensionsdirektivet innehåller flera detaljerade bestämmelser om vad den egna riskbedömningen ska innehålla (artikel 28.2 a–h). Detta gäller även vad som ska ingå i riskbedömningen om det sker en betydande förändring av en viss pensionsplans riskprofil och riskbedömningen då kan begränsas till just den pensionsplanen (artikel 28.1 andra stycket andra meningen). Vissa bestämmelser är mer generella och torde vara relevanta för de flesta tjänstepensionsföretag, exempelvis en beskrivning av hur den egna riskbedömningen är integrerad i tjänstepensionsinstitutets lednings- process och beslutsprocesser (artikel 28.2 a) och en bedömning av risk- hanteringssystemets effektivitet (artikel 28.2 b). Andra bestämmelser är mer detaljerade och torde endast beröra vissa tjänstepensionsföretag, exempelvis en bedömning av riskerna för medlemmar och förmånstagare avseende utbetalningen av deras pensionsförmåner och effektiviteten i eventuella korrigerande åtgärder, med beaktande av, i förekommande fall: i)indexeringsmekanismer, ii) mekanismer för reducering av förmåner, inbegripet i vilken omfattning intjänade pensionsförmåner kan reduceras, på vilka villkor och av vem (artikel 28.2 e). kommer att driva en verksamhet som i huvudsak är densamma som verksamheten hos ett försäkringsföretag som följer Solvens . Andra tjänstepensionsföretag kommer att driva en verksamhet som mer påminner om den verksamhet som drivs av tjänstepensionskassor enligt den nu upphävda lagen om under- stödsföreningar. Detta innebär att ett tjänstepensionsföretags egna risk- och solvensbedömning i vissa fall bör vara densamma som ett försäkrings- företags, då de i huvudsak är utsatta för samma risker, medan den i andra fall, där riskerna är mer begränsade, bör kunna vara mer begränsad. Detta är också, så som Svensk Försäkring påpekar, det som gäller enligt andra tjänstepensionsdirektivet som anger att riskbedömningen ska ske med beaktande av tjänstepensionsinstitutets storlek och interna organisation samt till storleken, arten, omfattningen och komplexiteten hos tjänste- pensionsinstitutets verksamhet (artikel 28.2). Mer detaljerade bestämmelser om risk- och solvensbedömningen kan lämpligen anges i myndighetsföreskrifter. Ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om den egna risk- och solvensbedömningen bör därför införas i den nya lagen om tjänstepensionsföretag. En sådan ordning skapar ut- rymme för att anpassa risk- och solvensbedömningen till den verksamhet som ett tjänstepensionsföretag driver i det enskilda fallet. Vid utformandet av föreskrifterna ska, som Svensk Försäkring påtalar, proportionalitet särskilt beaktas. Inom ramen för detta arbete torde det finnas möjlighet att 2018/19:158 ta fram de uppgifter som Svensk Försäkring efterfrågar om de antaganden som ligger till grund för det riskkänsliga kapitalkravet. Syftet med bemyndigandet är således inte, som Svensk Försäkring och befarar, att ett tjänstepensionsföretag ska behöva genomföra en risk- och solvensbedömning som är mer omfattande än det som normalt gäller för försäkringsföretag. I stället är syftet att skapa en särskild reglering för tjänstepensionsföretag som beaktar de risker som ett tjänstepensionsföretag och dess verksamhet är eller kan komma att bli utsatt för, men inte går längre än så. I andra tjänstepensionsdirektivet anges att riskbedömningen ska genom- föras åtminstone , eller utan dröjsmål vid en betydande förändring av tjänstepensionsinstitutets eller dess pensionsplaners risk- profil (artikel 28.1 andra stycket). För försäkringsföretag gäller att de ska genomföra en egen risk- och solvensbedömning minst en gång , eller möjligt om en väsentlig förändring skett av de risker som för- säkringsföretaget är utsatt för (10 kap. 12 § FRL). Verksamheten i ett tjänstepensionsföretag är i huvudsak densamma som verksamheten i ett försäkringsföretag. Det bör därför ställas upp samma krav på regelbundna bedömningar för tjänstepensionsföretag som för försäkringsföretag. En bestämmelse som motsvarar det som gäller för försäkringsföretag enligt försäkringsrörelselagen bör därför införas i den nya lagen för tjänstepensionsföretag. För försäkringsföretag gäller enligt försäkringsrörelselagen att de ska rapportera resultatet av varje egen risk- och solvensbedömning till Finans- inspektionen (10 kap. 13 §). Det finns inte något uttryckligt krav i andra tjänstepensionsdirektivet om att ett tjänstepensionsinstitut ska underrätta den behöriga myndigheten om resultatet av den egna riskbedömningen. I direktivet finns dock bestämmelser om att ett tjänstepensionsinstitut ska dokumentera den egna riskbedömningen (artikel 28.1 första stycket) och att de behöriga myndigheterna ska kunna få tillgång till den egna risk- bedömningen (artikel 50 c). I skäl 57 anges även att riskbedömningen bör göras tillgänglig för de behöriga myndigheterna. Ett tjänstepensionsföretag kommer att driva en verksamhet som i huvudsak överensstämmer med verksamheten hos ett försäkringsföretag och den egna riskbedömningen fyller en viktig funktion i tillsynen av tjänstepensionsinstituten. Regeringen anser därför, till skillnad från Svensk Försäkring, att tjänstepensionsföretagen ska rapportera resultatet av den egna risk- och solvensbedömningen till . En be- stämmelse om bör utformas efter förebild av motsvarande bestämmelse för försäkringsföretag i och tas in i den nya lagen om tjänstepensions- företag. Som Svensk Försäkring lyfter fram är det inte all dokumentation av bedömningen som ska rapporteras, utan i stället är det tillräckligt med en rapport som belyser resultat och slutsatser av bedömningen. Behov av ytterligare bestämmelser om rapportering Enligt försäkringsrörelselagen gäller för försäkringsföretag att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om försäkringsföretags rapportering av resultat av den egna risk- och solvensbedömningen (10 kap. 26 § 7). Denna möjlighet bör även finnas när det gäller tjänstepensionsföretag. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör därför få meddela föreskrifter om tjänste- pensionsföretags rapportering av resultat av den egna risk- och solvens- 9.9.1Innehållet i systemet för internkontroll Regeringens förslag: Ett tjänstepensionsföretag ska ha ett system för internkontroll. Systemet för internkontroll ska omfatta 1.förvaltnings- och redovisningsmetoder, 2.ramar för internkontrollen, 3.lämpliga rapporteringsrutiner, och 4.funktionen för regelefterlevnad. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningens förslag avviker från regeringens förslag genom att utredningen inte föreslår att systemet för internkontroll även ska omfatta en funktion för regelefterlevnad. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot Skälen för regeringens förslag Enligt andra tjänstepensionsdirektivet ska ett tjänstepensionsinstitut upp- rätta ett effektivt system för internkontroll (artikel 21.4). Systemet ska omfatta administrativa förfaranden och redovisningsförfaranden, ramar för internkontrollen och lämpliga rapporteringsrutiner på institutets samtliga nivåer. Försäkringsföretag ska enligt försäkringsrörelselagen ha ett system för internkontroll (10 kap. 14 §). Systemet ska omfatta förvaltnings- och redo- visningsmetoder, ramar för internkontrollen, lämpliga rapporteringsrutiner och en funktion för regelefterlevnad. 2018/19:158 Bestämmelserna i försäkringsrörelselagen gäller även för de för- säkringsföretag som följer övergångsbestämmelserna (punkt 2 i över- gångsbestämmelserna till lagen [2015:700] om ändring i försäkrings- rörelselagen [2010:2043]). Det finns inte några bestämmelser i lag för tjänstepensionskassor som motsvarar bestämmelserna i andra tjänstepensionsdirektivet om system för internkontroll (artikel 21.4). För tjänstepensionskassor dock gäller fort- farande FFFS 2005:1 (1 kap. 2 § Allmänna råd [FFFS 2018:12] om ändring i allmänna råd [FFFS 2005:1] om styrning och kontroll av finansiella företag). I FFFS 2005:1 finns allmänna råd om intern styrning och kontroll (3 kap.). Tjänstepensionsföretag ska ha ett system för internkontroll Enligt andra tjänstepensionsdirektivet ska ett tjänstepensionsinstitut ha ett system för internkontroll (artikel 21.4) och därmed ska det införas en be- stämmelse om att ett tjänstepensionsföretag ska ha ett system för intern- kontroll i den nya lagen om tjänstepensionsföretag. Bestämmelserna i andra tjänstepensionsdirektivet om vad systemet ska omfatta överensstämmer i huvudsak med motsvarande bestämmelser i (artikel 46.1 andra stycket). Dessa bestämmelser i har för försäkringsföretag genomförts genom en sär- skild bestämmelse i försäkringsrörelselagen (10 kap. 14 §). Bestämmelsen i den nya lagen bör därför utformas efter förebild av bestämmelsen i för- säkringsrörelselagen. I avsnitt 9.6.2 föreslås att ett tjänstepensionsföretag ska ha en funktion för regelefterlevnad. Systemet för internkontroll hos ett tjänstepensions- företag bör därför omfatta en sådan funktion på samma sätt som gäller för försäkringsföretag enligt försäkringsrörelselagen (10 kap. 14 § andra stycket). Vid genomförandet av Solvens II-direktivet gjordes bedömningen att det saknas behov av att i lag fastställa att rapporteringsrutinerna ska gälla på alla nivåer i företaget (prop. 2015/16:9 s. 320). Det saknas skäl att nu göra en annan bedömning. Regeringens förslag: Ett tjänstepensionsföretags funktion för regel- 1. rapportera till styrelsen och den verkställande direktören i fråga om efterlevnaden av bestämmelserna i den nya lagen om tjänstepensions- företag och föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen, de bestämmelser i försäkringsrörelselagen som gäller för tjänste- pensionsföretag och, om företaget driver gränsöverskridande verk- samhet i ett annat land inom EES, föreskrifter och riktlinjer som den behöriga myndigheten i det landet har meddelat, 2. lämna råd till företagets styrelse och den verkställande direktören om hur bristande efterlevnad av de bestämmelser som gäller för företagets verksamhet kan förebyggas, 3. bedöma konsekvenserna av förändringar i de bestämmelser som gäller för företagets verksamhet, och 4.identifiera och bedöma risker för bristande efterlevnad av de bestämmelser som gäller för företagets verksamhet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om funktionen för regelefterlevnads uppgifter. Utredningens förslag överensstämmer inte med regeringens förslag. Utredningen föreslår inte att tjänstepensionsföretag ska ha en funktion för regelefterlevnad. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Promemorians förslag avviker från regeringens förslag genom att det i promemorians förslag inte görs någon begränsning av de be- stämmelser i försäkringsrörelselagen som funktionen ska granska efterlevnaden av. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. anser att det bör förtydligas att funktionen endast ska rapportera om efterlevnaden av de bestämmelser i försäkringsrörelselagen som ska tillämpas av tjänste- pensionsföretag. Skälen för regeringens förslag Andra tjänstepensionsdirektivet innehåller inte några uttryckliga be- stämmelser om att ett tjänstepensionsinstitut ska ha en funktion för regelefterlevnad. Dock anges att ett tjänstepensionsinstitut ska ha ett effektivt system för internkontroll och att detta system ska omfatta admini- strativa förfaranden och redovisningsförfaranden, ramar för intern- kontrollen och lämpliga rapporteringsrutiner på tjänstepensionsinstitutets samtliga nivåer (artikel 21.4). Försäkringsföretag ska enligt försäkringsrörelselagen ha en funktion för regelefterlevnad (10 kap. 4 §). Enligt försäkringsrörelselagen (10 kap. 16 §) ska funktionen för regelefterlevnad 1.rapportera till styrelsen och den verkställande direktören i fråga om efterlevnaden av a) bestämmelserna i försäkringsrörelselagen och föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen, b) bestämmelser som har meddelats av kommissionen med anledning av , och c) de riktlinjer och rekommendationer som har meddelats med anledning av det direktivet av Eiopa, och, om företaget har inrättat en sekundäretablering i ett land inom EES, den behöriga myndigheten i det landet, 2.lämna råd till företagets styrelse och den verkställande direktören om förebyggande av bristande efterlevnad av bestämmelser enligt 1, 3.bedöma konsekvenserna av förändringar i bestämmelser, riktlinjer och rekommendationer enligt 1, och 2018/19:158 4. identifiera och bedöma risker för bristande efterlevnad av bestämmelser, riktlinjer och rekommendationer enligt 1. ISolvens II-förordningen finns ytterligare bestämmelser om de upp- gifter som ett försäkringsföretags funktion för regelefterlevnad ska utföra (artikel 270). Bestämmelserna i försäkringsrörelselagen gäller även för de för- säkringsföretag som följer övergångsbestämmelserna (punkt 2 i över- gångsbestämmelserna till lagen [2015:700] om ändring i försäkrings- rörelselagen [2010:2043]). Det finns inte några bestämmelser i lag om att tjänstepensionskassor ska ha en funktion för regelefterlevnad. För tjänstepensionskassor gäller dock fortfarande FFFS 2005:1 (1 kap. 2 § Allmänna råd [FFFS 2018:12] om ändring i allmänna råd [FFFS 2005:1] om styrning och kontroll av finansiella företag). I FFFS 2005:1 finns allmänna råd om regelefterlevnad (5 kap.) som bl.a. innefattar ett allmänt råd om att styrelsen bör inrätta en funktion för regelefterlevnad (5 kap. 2 §). I avsnitt 9.6.2 föreslås att ett tjänstepensionsföretag ska ha en funktion för regelefterlevnad. I försäkringsrörelselagen anges vilka uppgifter som funktionen för regelefterlevnad i ett försäkringsföretag ska utföra. Denna modell, där det i lag anges vilka uppgifter som funktionen ska ha, skapar en tydlighet och en ökad förutsebarhet för tjänstepensionsföretag som även överensstämmer med det som föreslås för de andra centrala funktionerna, för riskhanteringsfunktionen i avsnitt 9.7.4, för funktionen för intern- revision i avsnitt 9.11 och för aktuariefunktionen i avsnitt 9.10. I den nya lagen för tjänstepensionsföretag bör det därför anges vilka uppgifter som ett tjänstepensionsföretags funktion för regelefterlevnad ska ha. Ett tjänstepensionsföretag kommer att driva en verksamhet som i stort sett överensstämmer med den verksamhet som drivs av ett försäkrings- företag som följer Solvens . Detta talar för att utgångs- punkten bör vara att en funktion för regelefterlevnad ska ha samma uppgifter oavsett om det rör sig om ett tjänstepensionsföretag eller ett försäkringsföretag. Hos ett försäkringsföretag ska funktionen för regelefterlevnad rappor- tera om efterlevnaden av de centrala bestämmelser som gäller för företagets verksamhet och lämna råd om förebyggande av bristande efter- levnad av dessa bestämmelser. Rapporteringen och råden ska lämnas till styrelsen och den verkställande direktören. Funktionen ska även bedöma konsekvenserna av förändringar i de bestämmelser som gäller för företagets verksamhet samt identifiera och bedöma risker för bristande efterlevnad av dessa bestämmelser. Detta överensstämmer i stort med det som anges för motsvarande funktion hos tjänstepensionskassor enligt FFFS 2005:1. Enligt de allmänna råden ska funktionen löpande informera om de risker som kan uppkomma i verksamheten till följd av bristande regelefterlevnad, hjälpa till med att identifiera och bedöma sådana risker samt biträda vid utformningen av interna regler. Funktionen bör också informera styrelsen, verkställande direktören och ledningen i frågor om regelefterlevnad (5 kap. 2 § andra stycket FFFS 2005:1). Det som anges i bestämmelsen i försäkringsrörelselagen är också Prop. 2018/19:158 relevant för tjänstepensionsföretag och den verksamhet som de kommer För de andra funktionerna, riskhanteringsfunktionen, intern- revisionsfunktionen och aktuariefunktionen gäller dessutom enligt andra tjänstepensionsdirektivet att personer med nyckelfunktioner ska rapport- era alla väsentliga resultat och rekommendationer inom sina ansvars- områden till det förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan inom tjänste- pensionsinstitutet som ska besluta om vilka åtgärder som ska vidtas (artikel 24.4). Det bör därför det införas en bestämmelse som motsvarar bestämmelsen för försäkringsföretag i försäkringsrörelselagen i den nya lagen om tjänstepensionsföretag. Vissa justeringar behöver dock göras för sådant som särskilt rör det regelverk som gäller för försäkringsföretag. För försäkringsföretag gäller att funktionen ska rapportera om efterlevnaden av bestämmelser som har meddelats av kommissionen med anledning av . Detta är inte relevant för tjänstepensionsföretag eftersom det inte finns någon bestämmelse i andra tjänstepensionsdirektivet som ger kommissionen rätt att meddela bestämmelser för tjänstepensionsföretag. Som anför bör funktionen för regelefterlevnad endast rapportera om efterlevnaden av de bestämmelser i försäkrings- rörelselagen som ska gälla för tjänstepensionsföretag. Funktionen för regelefterlevnad hos ett tjänstepensionsföretag ska således rapportera till styrelsen och den verkställande direktören i fråga om efterlevnaden av bestämmelserna i den nya lagen om tjänstepensions- företag och föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen, de bestämmelser i försäkringsrörelselagen som ska gälla för tjänstepen- sionsföretag och, om företaget driver gränsöverskridande verksamhet i ett land inom EES, föreskrifter och riktlinjer som den behöriga myndigheten i det landet har meddelat. Funktionen ska även lämna råd till företagets styrelse och den verkställande direktören om hur bristande efterlevnad av de bestämmelser som gäller för tjänstepensionsföretagets verksamhet kan förebyggas, bedöma konsekvenserna av förändringar i dessa samt identi- fiera och bedöma risker för bristande efterlevnad av samma bestämmelser. För försäkringsföretag finns ytterligare bestämmelser om funktionens upp- gifter i Solvens II-förordningen (artikel 270). Även för tjänstepensions- företag kan det finnas ett behov av ytterligare bestämmelser om funk- tionens uppgifter. Regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer bör därför få meddela föreskrifter om funktionen för regel- efterlevnads uppgifter. Ett bemyndigande skapar även förutsättningar för att bättre anpassa bestämmelserna till den verksamhet som ett tjänstepensionsföretag driver i det enskilda fallet och att funktionens uppgifter därmed står i proportion till storleken, arten, omfattningen och komplexiteten i tjänstepensions- företagets verksamhet. 2018/19:158 9.10 Regeringens förslag: Ett tjänstepensionsföretags aktuariefunktion ska 1.samordna och svara för kvaliteten i de försäkringstekniska be- räkningarna och utredningarna, 2.bistå styrelsen och den verkställande direktören och på eget initiativ rapportera till dem i frågor som rör metoder, beräkningar och bedömningar av a) de försäkringstekniska avsättningarna, b) värderingen av försäkringsriskerna, och c) återförsäkringsskydd och andra riskreduceringstekniker, och 3.bidra till företagets riskhanteringssystem. Tjänstepensionsföretaget ska utse minst en oberoende person som ansvarar för aktuariefunktionen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om aktuariefunktionens uppgifter. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningens förslag avviker från regeringens förslag genom att ut- redningen föreslår att beräkningar och värderingar av de tekniska avsätt- ningarna ska utföras av en aktuariefunktion, under överinseende av en eller flera ansvariga aktuarier. Utredningen föreslår att den ansvarige aktuarien Utredningen föreslår inte något bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer om att få meddela föreskrifter om aktuariefunktionens uppgifter. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. aktuariefunktionen är en kontrollfunktion snarare än en funktion för att utföra aktuariella beräkningar. De uppgifter som funktionen ska utföra är därmed inte en del av den löpande affärsverksamheten. motsätter sig kravet att aktuarier ska registreras eftersom ansvaret, även i