prop · H70317 · 2019-09-25 00:00:00 — arbete har till exempel bidragit till att flera miljoner kvinnor och barn har nåtts av stödinsatser för att motverka könsrelaterat våld. Fonden har också bidragit till att länder har utvecklat nationella planer eller strategier för att motverka barnäktenskap. är också aktivt inom Globala partnerskapet mot våld mot barn vilket lanserades och är ett gemensamt initiativ från ett antal regeringar, , WHO med flera. arrangerade , i samarbete med Globala partnerskapet, ett toppmöte som samlade runt 400 deltagare från 67 länder. Under mötet presenterades flera nya globala initiativ i arbetet med att förebygga och stoppa våld mot barn. Inom för utbildning, kultur, vetenskap och kommunikation () har bland annat arbetat för kvinnliga journalisters säkerhet i både traditionella och digitala medier världen över. har också bidragit till globala kampanj för allsidig och omfattande sex- och samlevnadsundervisning, vilken har fått stort genomslag. Jämställdhet har varit en svensk prioritering även i bland annat FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, Internationella jordbruksutvecklingsfonden och liksom inom FN:s kontor för narkotikakontroll och förebyggande av brott (UNODC). Ett exempel är att har finansierat en samordningsfunktion för jämställdhet som har knutits till staben för UNODC:s exekutivdirektör och som har åstadkommit konkreta resultat, bland annat i form av en jämställdhetsstrategi som genomförs. för jämställdhet och kvinnors egenmakt (UN Women) har ett tredelat mandat – ett normativt mandat som rör jämställdhet och kvinnors egenmakt, ett operativt mandat för att ge stöd till FN:s medlemsländer i genomförandet av det normativa ramverket och ett samordnande mandat för att leda, samordna och följa upp FN-systemets jämställdhetsarbete. har sedan organisationens tillblivelse 2011 hört till de största givarna både vad gäller kärnstöd och totalt stöd. har särskilt värnat den normativa delen av UN Womens verksamhet och att ett tydligt rättighets- och jämställdhetsperspektiv präglar organisationens verksamhet. Andra prioriterade områden har varit agendan för kvinnor, fred och säkerhet, kvinnors deltagande i alla typer av beslutsprocesser och kvinnors ekonomiska egenmakt och tillgång till ekonomiska resurser. Genom UN Women har bland annat bidragit till att ett stort antal länder har stärkt sin lagstiftning om våld mot kvinnor och flickor. Organisationen samarbetar bland annat med religiösa ledare och mansgrupper för att förändra normer och förebygga våld mot kvinnor. har även bidragit till att stärka UN Women som samordnare av arbetet med jämställdhet och kvinnors egenmakt inom ramen för arbetet med Agenda 2030. UN Women har dessutom en viktig roll när det gäller att komplettera och stödja UNFPA:s arbete för SRHR med särskild betoning på rättighetsfrågor och i relation till sitt bredare () arbetar bland annat för SRHR. UNFPA:s målsättning är universell tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa samt att främja jämställdhet och reproduktiva rättigheter och minska barn- och mödradödligheten. Fokusområden innefattar bland annat insatser för att motverka våld mot kvinnor, kvinnlig könsstympning, oönskade och oplanerade graviditeter inklusive tonårsgraviditeter, barnäktenskap, spridning av hiv och aids samt mödradödlighet. omfattar bland annat främjande av sex- och samlevnadsundervisning, utbildning av barnmorskor. har UNFPA utökat sitt arbete i humanitära kontexter, med fokus på insatser för att stödja kvinnors och flickors tillgång till SRHR och motverka könsrelaterat våld. Organisationen arbetar också med att öka kunskapen om befolknings- Verksamheten riktar sig särskilt till kvinnor, flickor och ungdomar, med fokus på utsatta och exkluderade grupper. inom UNFPA är att stärka det normativa och operativa rättighetsarbetet med fokus på jämställdhet och sexuella och reproduktiva rättigheter. vill också stärka UNFPA:s arbete för jämställdhet och SRHR i humanitära kriser samt stärka arbetet mot mödradödlighet och för minskad förekomst av tonårsgraviditeter. understryker vikten av att UNFPA verkar för hela sitt mandat och sin agenda i alla länder där har även fortsatt att vara en global aktör och förespråkare för SRHR inom hela FN-systemet. SRHR har till exempel varit centralt i det svenska arbetet inom FN:s program mot hiv/aids, WHO, Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria och Globala vaccinalliansen. På miljö- och klimatområdet är en stor givare till de stora multilaterala miljö- och klimatfonderna, som GEF, GCF och klimatinvestering fonder samt FN:s miljöprogram. arbetet med att integrera miljö- och klimatperspektivet med fotarbete för att främja jämställhet har bidragit till konkreta resultat i form av nya jämställdhetspolicyer, strategier och handlingsplaner, liksom e- utbildningar som både används internt och sprids externt. De multilaterala utvecklingsbankerna (Världsbanksgruppen och de regionala utvecklingsbankerna) arbetar med stöd för ekonomisk tillväxt och hållbar utveckling genom lån på förmånliga villkor, gåvor och De finansieras huvudsakligen genom delägarkapital och Inom samarbete med Världsbanks- gruppen är jämställdhet en tydlig prioritering med fokus på bland annat kvinnors ekonomiska aktörskap och på att genomföra Världsbanks- jämställdhetsstrategi i samarbetsländerna är ojämnt betonar arbetet med att säkerställa konsekvent genomförande och uppföljning. Som aktiv styrelsemedlem i Världsbanksgruppen har bidragit till att jämställdhet är ett av fem prioriterade områden för bankens fond för stöd till låginkomstländer (). är därmed ett viktigt instrument för att bland annat bidra till kvinnors ekonomiska egenmakt, infrastruktur, privatsektorutveckling och jordbruk. Detta innebär åtaganden som att använda könsuppdelad statistik för att förbättra finansiell inkludering, analysera segregation på arbetsmarknaden, förbättra kunskaperna om könsskillnader samt öka tillgången till mödravård och reproduktiv hälsovård. driver också på de regionala utvecklingsbankernas jämställdhetsarbete genom att vara en aktiv givare och styrelsemedlem. Ett exempel är aktiva styrelsearbete i Asiatiska som bland annat har bidragit till de ambitiösa jämställdhetsmålsättningar som återfinns i bankens långsiktiga organisationsstrategi. har också spelat en framträdande roll i framtagandet av jämställdhetsstrategier i Afrikanska , Europeiska för återuppbyggnad och utveckling, Europeiska investeringsbanken och utvecklingsbank. I utvecklingsbank har även bidragit till att utforma jämställdhetsindikatorer som ligger till grund för bankens bedömning av behovet av projektinvesteringar. Genom stöd till ett program inom Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, Women in Business, har kvinnliga entreprenörer i och västra fått kapacitetsutveckling och rådgivning samt förmånliga lån i samarbete med lokala banker. I arbetet inom de handelsrelaterade internationella organisationerna har drivit en feministisk utrikes- och handelspolitik. () stöder utvecklingsländers kapacitet att dra nytta av handel, möjligheter att delta i anslutningsförhandlingar, anpassa sig till och genomföra samt tillgodogöra sig de rättigheter och fördelar som följer med ett medlemskap. är pådrivande för ett stärkt jämställdhetsperspektiv inom WTO och arbetar för detta bland annat genom EU. arbete har bland annat resulterat i att WTO:s arbetsprogram för det handelsrelaterade biståndet (Aid for Trade) nu har ett jämställdhetsperspektiv. har vidare verkat för att relevanta organisationer på handelsområdet ska samla in statistik och inkludera jämställdhetsperspektiv i sina analyser, för att därigenom kunna säkerställa att internationell handel och handelspolitik stärker kvinnors ekonomiska jämställdhet och egenmakt. och utveckling () arbetar för global ekonomisk integration, regelbaserat internationellt samarbete och hållbar handel och tar bland annat fram rapporter, rekommendationer och granskningar. har bland annat kunnat bidra till att arbetet i högre grad bygger på könsuppdelad statistik vilket i sin tur har gjort att rapporter har blivit mer heltäckande och kunnat tjäna som en ännu bättre referenspunkt och kunskapskälla . har, i sin kontinuerliga argumentation för ökad jämställdhet, till exempel haft mycket god användning av en som visar hur jämställdhet på arbetsmarknaden har bidragit till tillväxt i de nordiska länderna. har också skapat en jämställdhetsgrupp inom , kallad Friends of Gender Equality. Denna möts regelbundet och diskuterar ämnen som jämställdhetsbudgetering och vikten av att samla in och analysera könsuppdelad statistik. EU är viktigaste utrikespolitiska plattform och den feministiska utrikespolitiken är en tydlig profilfråga för arbete i EU. arbetar för att EU i all sin utrikespolitiska verksamhet ska verka för jämställdhet och för jämställdhetsintegrering i enlighet med fördragen. Genom att systematiskt och kontinuerligt driva frågor om kvinnors och flickors rättigheter, representation och resurser, har utvecklat en stor trovärdighet som global jämställdhetsaktör inom EU. EU har flera instrument och plattformar till sitt förfogande i arbetet för jämställdhet i yttre förbindelser. Den globala strategin för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik anger att mänskliga rättigheter och jämställdhetsfrågor systematiskt ska integreras i olika politikområden samt inom EU:s institutioner. För att uppnå detta krävs ökad medvetenhet och expertis i sådana frågor inom EEAS och Europeiska kommissionen. verkar för att jämställdhet främjas i genomförandet av den globala strategin, inte minst i konfliktsituationer. arbetar också för att kvinnors roll i EU:s fredsarbete främjas och för att samtliga EU:s krishanteringsinsatser har specifika och välutbildade jämställdhetsrådgivare. Som ett led i dessa strävanden spelade en avgörande roll i antagandet av för civil krishantering och verkar för att åtaganden på jämställdhetsområdet inom ramen för pakten följs upp och genomförs. På samma sätt deltog aktivt i framtagandet av EU:s nya strategi och handlingsplan för arbete med agendan för kvinnor fred och säkerhet. har aktivt verkat för att för jämställdhet och kvinnors egenmakt i de yttre förbindelserna (Gender Action Plan, GAP) har utvidgats från att endast ha gällt EU:s utvecklingssamarbete till att, , omfatta allt externt arbete. Denna förändring innebar en avsevärd ambitionshöjning och banar väg för ett mer samlat agerande. En viktig komponent i planen är dess fokus på behovet av en institutionell kulturförändring för jämställdhet med betoning på ledarskap, ansvarsutkrävande och tillräckliga resurser för jämställdhetsarbete. De tre andra målområdena i är tematiska och handlar om att garantera flickors och kvinnors fysiska och psykiska integritet, främja flickors och kvinnors sociala och ekonomiska rättigheter och självbestämmande, samt stärka flickors och kvinnors röst och deltagande. verkar för ett fullt genomförande av GAP i EU:s yttre förbindelser samt för bättre samordning och synergier mellan genomförandet av GAP respektive för kvinnor, fred och säkerhet. är vidare pådrivande för arbetet med SRHR inom EU. I processen för att ta fram EU:s utvecklingspolicy European Consensus for Development, antagen 2017, verkade för ett starkt rättighets- och jämställdhetsperspektiv och för SRHR. arbetade även för att principerna om samstämmighet för utveckling, som även återfinns i PGU, skulle prägla policyn. European Consensus är ett svar på Agenda 2030 för hållbar utveckling och innehåller bland annat principer för samarbete med utvecklingsländer. Arbetet med EU:s nästa fleråriga budgetram –2027 pågår. I linje med den feministiska utrikespolitiken och EU:s ambitioner för jämställdhet verkar för att jämställdhet integreras i EU:s externa finansieringsinstrument liksom att riktade insatser för jämställdhet Skr. 2019/20:17 möjliggörs. har i förhandlingarna starkt drivit frågor om jämställdhet, inklusive SRHR. EU:s externa handel har stor potential för påverkan på global jämställdhet. I EU:s gemensamma handelspolitik är en stark förespråkare för fri och rättvis handel, inklusive för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i frihandelsavtalen. har även drivit jämställdhetsaspekter inom EU:s arbete med Aid for Trade. arbete med den feministiska utrikespolitiken inbegriper samarbete med, och agerande genom, en rad olika regionala plattformar och organisationer. En nära och förtroendefull dialog med utgångspunkt i olika regionala organisationers mandat och regelverk är ofta en nyckel för att driva frågor som mänskliga rättigheter och jämställdhet. är en aktiv medlem i som är de nordiska regeringarnas officiella samarbetsorgan. Samarbetet syftar till att främja ett gränslöst, innovativt och utåtriktat där hållbar utveckling och ökad regional integration står i centrum. En stor del av arbetet gäller utbyten, nätverksbyggande och kunskapsöverföring. De nordiska länderna är mycket likasinnade på jämställdhetsområdet och samarbetar ofta för att driva frågor internationellt genom gemensamma tal och initiativ, som exempelvis det nordiska kvinnliga medlingsnätverket. genomför aktiviteter vid CSW och har ett nära samarbete med framförallt UN Women men även med UNFPA. lanserade de fem nordiska statsministrarna initiativet Nordiska lösningar på globala utmaningar där ett av de sex flaggskeppsprojekten är The Nordic Gender Effect at Work. Inom detta projekt har tillsammans med lanserat en uppmärksammad rapport som belyser hur jämställdhetsreformer och de nordiska ländernas satsningar på ett jämställt arbetsliv har haft och kan ha positiv inverkan för den ekonomiska tillväxten i de nordiska länderna. använde sitt ordförandeskap för för att höja profilen för jämställdhetsintegrering, män och jämställdhet samt ta initiativ till nordisk uppföljning av metoo-rörelsen med särskilt fokus på jämställdhet inom arbetslivet. hade också ett fokus på nyanlända kvinnors etablering i arbetslivet. De nordiska statsministrarna enades om en ny strategisk prioritering för att främja en inkluderande, jämställd och sammanhållen region. –2019 har varit ordförandeland i och 2017–2018 i Östersjöstaternas råd samt ansvarat för samordningen av det nordisk-baltiska utrikespolitiska samarbetsformatet NB8. Den feministiska utrikespolitiken har inneburit att jämställdhetsfrågorna har lyfts och det övergripande målet har varit att bidra till dialog och samverkan i dessa frågor i . Inom Östersjöstaternas råd använde sitt ordförandeskap för att bland annat arbeta för att frågor som gäller jämställdhet, människohandel, sexuell exploatering och utsatta barn skulle få en starkare framtoning. drivit på för respekt för mänskliga rättigheter och jämställdhet och fortsatt att stödja jämställdhetsarbetet även inom ramen för . () är ett säkerhetspolitiskt samarbetsorgan med 57 deltagande stater. verksamhet utgår från en bred syn på säkerhet och framhåller tydligt att respekten för de mänskliga rättigheterna är en grundläggande förutsättning för långsiktigt hållbar fred och säkerhet. Samtliga stater inom har bland annat förbundit sig att följa grundläggande fri- och rättigheter samt arbetar också med centrala frågor som yttrande- och mediefrihetsfrågor där säkerhet för journalister ingår, inklusive säkerhet från de specifika hot som kvinnliga journalister drabbas av på nätet. stöder arbete både finansiellt och politiskt, inklusive genom att aktivt försvara organisationen mot de försök som för närvarande görs för att försvaga den och utmana det breda I linje med den feministiska utrikespolitiken driver konsekvent jämställdhetsaspekter i arbete. till exempel särskilt fram agendan för kvinnor, fred och säkerhet under sitt ordförandeskap i militärpolitiska organ FSC 2018. svenskstödd OSSE-ledd undersökning om kvinnors säkerhet och våld mot kvinnor har fått mycket god spridning och konkret uppföljning. har också haft dialog med om nätverket av kvinnliga medlare samt drivit på för att infört utbildning i jämställdhet och kvinnor, fred och säkerhet. Detta har bland annat resulterat i en jämställdhetsutbildning för högsta ledning efter svensk modell. ljuset av det hårdnande klimatet för civilsamhället i delar av OSSE- regionen är även pådrivande för att civilsamhällesföreträdare, inklusive kvinnorättsorganisationer, ska kunna delta i arbete. huvuduppgift är att värna individens rättigheter och bidra till fred, stabilitet och säkerhet i . mänskliga rättigheterna utgör en tydlig gemensam värdegrund och rättsligt bindande normativ bas för samarbetet inom organisationen. kommer den unika roll som spelas av genom att den övervakar att medlemsstaterna uppfyller sina åtaganden enligt konventionen och har behörighet att meddela rättsligt bindande domar. Detta representerar ett av de mest effektiva regionala systemen för skydd av mänskliga rättigheter i världen. Dock finns det fortsatt anledning för att arbeta aktivt för att stärka och öka medlemsstaternas respekt för dess domar. grundläggande värderingar och har ett samförståndsavtal. reformsträvandena inom och prioriterar kärnområden: främjandet av de mänskliga rättigheterna, det demokratiska samhällsskicket och rättsstatens principer. I linje med den feministiska utrikespolitiken har gett särskilt stöd till arbetet för att främja jämställdhet och kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, bland annat genom stöd till genomförandet av Istanbul- har också verkat för nordisk representation i expertgruppen GREVIO som har till uppgift att övervaka Istanbul- har vidare drivit frågorna i genom att arbeta i jämställdhetskommissionen, dela med sig av svenska erfarenheter till medlemsstater som har genomfört jämställdhetsstrategi samt bidragit till att sekretariatet har fått utbildning i jämställdhetsintegrering av en svensk expert. En svensk expert har också blivit invald i expertgrupp som övervakar efterlevnaden av konvention mot människohandel. I och dess närområde verkar för att främja de mänskliga rättigheterna och bidra till att stärka kapaciteten hos förändringsaktörer och civilsamhälle. Den feministiska utrikespolitiken har inneburit ett ökat fokus på jämställdhet. sekonderade bland annat två nationella experter till Europeiska kommissionens generaldirektorat för grannskapspolitik för att främja ökad kunskap om och prioritering av jämställdhet i direktoratets arbete. I EU-arbetet med Östliga Partnerskapet betonar värderingsfrågornas centrala roll i ländernas reformarbete, inklusive att jämställdhetsfrågor får ökad prioritet. har bland annat drivit igenom att jämställdhet ingår som horisontell prioritering i centrala planer och mål för partnerskapet. Även EU:s grannskapspolitik är ett centralt verktyg för EU i regionen och verkar för att värderingsfrågor, som mänskliga rättigheter och jämställdhet, får en central plats i reformarbetet. har vidare uppmuntrat och haft dialog om inrättandet av nätverk för kvinnor i fredsprocesser, liknande det svenska, i och i . I och betonar , bland annat genom EU, vikten av mänskliga rättigheter och jämställdhet. har här bland annat fokuserat på kvinnors och civilsamhällets inflytande och meningsfulla deltagande i fredsprocesser och genomförande av andra delar av agendan för kvinnor, fred och säkerhet. Dessa frågor har exempelvis lyfts i de fredsprocesser där har varit aktivt. arbetar också med FN och andra internationella organisationer för att bidra till stärkt jämställdhet och kapacitet hos både offentliga institutioner och kvinnorättsorganisationer i regionen. Stöd lämnas även till de regionala organisationerna , Unionen för och , där jämställdhetsarbetet är en svensk prioritet. I finns en relativt väl utvecklad struktur av regionala normer och institutioner för framför allt mänskliga rättigheter, men också för jämställdhet. Flera viktiga överenskommelser har antagits av AU. Ett exempel är Maputo-protokollet som är ett protokoll till den afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter (Banjulstadgan). Protokollet trädde i kraft och garanterar omfattande rättigheter för kvinnor vad gäller områden som deltagande i politiska processer, social och politisk jämställdhet, reproduktiv hälsa och ett slut på kvinnlig könsstympning. African Governance Architecture är en viktig struktur för att länka samman existerande instrument, institutioner och initiativ inom AU. EU- Afrika-partnerskapet är också en viktig plattform där och EU verkar för att alla medlemsländer i AU ratificerar och genomför existerande åtaganden och överenskommelser i såväl regionala verktyg som Maputo-protokollet som i internationella instrument. lyfter bland annat frågor om genomförande av agendan för kvinnor, fred och säkerhet, kvinnors medverkan i konfliktmedling samt kvinnors och civilsamhällets inflytande och meningsfulla deltagande i fredsprocesser. har även uppmuntrat och haft dialog om inrättandet av nätverk för kvinnor i fredsprocesser, liknande det svenska, inom AU. 2019/20:17 drivande bakom jämställdhetsarbetet och framtagandet av jämställdhetsstrategier i Afrikanska . I och varierar förutsättningarna för regionalt samarbete kring ökad jämställdhet mellan olika delar av regionen. Kvinnors status och deltagande i samhället är till exempel betydligt mer utvecklat i än i och . Starka regionala institutioner för mänskliga rättigheter saknas, liksom ett regionalt instrument för att skydda desamma. Nationella institutioner för mänskliga rättigheter spelar därför en viktig roll i regionen, men deras kvalitet och möjligheter att agera oberoende varierar. stöd till Human Rights Institutions bidrar till att stärka nationella institutioners kapacitet och jämställdhet var –2018 ett särskilt fokus i verksamheten. arbetar också med flera FN-organisationer på ett regionalt plan, till exempel med UNDP i , för att förbättra ansvarsutkrävande vid människohandel, liksom bredare i med hbtqfrågor. Ett nytt samarbete inleddes med UN Women och UN Environment i syfte att stärka kvinnors deltagande i miljö- och klimatförhandlingar liksom kvinnors egenmakt och motståndskraft vid exempelvis naturkatastrofer. I , och spelar bland annat den regionala organisationen för amerikanska stater (OAS) en viktig roll genom sitt regionala människorättssystem, inte minst i . OAS interamerikanska system för mänskliga rättigheter är ett väletablerat och viktigt regionalt system som bevakar att medlemsstater uppfyller de skyldigheter som stadgas i den amerikanska konventionen för mänskliga rättigheter. stöder arbetet med främjandet av de mänskliga rättigheterna och jämställdhet och har bland annat bidragit finansiellt till kommissionens rapportör för yttrandefrihet. Den feministiska utrikespolitiken har haft stor betydelse för arbetssätt och påverkansmöjligheter på landsnivå. Nedan följer ett antal exempel på hur cirka 100 utlandsmyndigheter, det vill säga ambassader, delegationer, representationer och generalkonsulat, har arbetat med den feministiska utrikespolitiken. Många utlandsmyndigheter vittnar om att politiken har försett dem med en plattform som gör det lättare att koppla ihop olika verktyg och politikområden i ett mer samlat, kraftfullt och systematiskt arbete och agerande. Utlandsmyndigheternas politiska dialog har vidare kunnat göras mer budskapsorienterad som samarbetet med olika partner har fått en bredare och mer integrerad ansats, och den externa kommunikationen har kunnat förtydligas. Den feministiska utrikespolitiken har även bidragit till att stärka rösten och räckvidden för vissa grupper, som kvinnorättsaktivister, genom att har bjudit in dem till internationella konferenser, till informationsmöten på ambassaderna samt på olika sätt uppmärksammat deras arbete, bland annat på sociala medier. Många utlandsmyndigheter konstaterar också att den feministiska utrikespolitiken har gett tillgång till nya arenor och målgrupper än tidigare, inklusive genom ett stärkt samspel om jämställdhetsfrågor med andra svenska aktörer på plats, som till exempel svenska företag.