prop · H60383 · 2019-03-26 00:00:00 — innebär att hänvisningen till lagen om handel med finansiella instrument ska ersättas med en hänvisning till prospektförordningen. Övergångs- bestämmelserna till prospektförordningen innebär emellertid att prospekt som har godkänts enligt nationella lagar före ska fortsätta att regleras enligt den nationella lagen till dess att prospektets giltighetstid löper ut eller till dess att har förflutit efter (artikel 46.3). Det behövs därför inte någon övergångsbestämmelse till aktiebolagslagen i denna del. När det gäller den ändring som föreslås i bestämmelsen om styrelseledamöters skadeståndsansvar för skada till följd av fel i prospekt (29 kap. 1 §) blir nya bestämmelser tillämpliga i fråga om skadestånd till följd av skadefall som inträffar efter ikraft- trädandet. Det följer av allmänna rättsgrundsatser och behöver inte regleras i särskilda övergångsbestämmelser (se prop. 1972:5 s. 593). Mot- satsvis innebär det att äldre bestämmelser gäller för skadestånd till följd av skadefall före ikraftträdandet. I fråga om offentlighets- och sekretesslagen föreslås i avsnitt 11.4 att den bestämmelse om sekretess som gäller i en statlig myndighets verk- samhet enligt några lagar på finansmarknadsområdet för uppgift om en enskilds personliga och ekonomiska förhållanden i en anmälan eller utsaga som avser en överträdelse av bestämmelse i lag eller annan författning som gäller för vissa finansiella företag (30 kap. 4 b §) ska utvidgas till att även omfatta prospektförordningen. Prospektförordningen ska börja tillämpas som den lagändringen föreslås träda i kraft. Det finns därför inte något behov av en övergångsbestämmelse med anledning av ändringen i offentlighets- och sekretesslagen. 16.1Förslagens syfte och alternativa lösningar I denna proposition föreslås en ny lag med kompletterande bestämmelser till EU:s prospektförordning. Prospektförordningen upphäver pro- spektdirektivet. De nya och ändrade kraven för upprättande av prospekt som finns i förordningen syftar till att underlätta för företag, särskilt små och medelstora företagsamt tillväxtföretag, att anskaffa kapital på kapital- marknaderna utan att investerarskyddet försämras. I detta sammanhang utgörs investerarskyddet av lättförståelig, relevant och tillräckligt detalj- erad information som ska kunna ligga till grund för väl underbyggda investeringsbeslut. I prospektförordningen förutsätts att medlemsstaterna ger de behöriga myndigheterna nödvändiga tillsyns- och utredningsbefogenheter. Vidare förutsätter förordningen att nationella bestämmelser införs om bl.a. sanktioner och system för rapportering av överträdelser av förordningen. För att ge förordningen genomslag i svensk rätt krävs därför att inför bestämmelser i de relevanta avseendena. ses förordningens krav på kompletterande reglering i nationell rätt. som det anges i förordningen vilka befogenheter och sanktionsmöjligheter som de behöriga myndigheterna ska ha tillgång till är valmöjligheten för En medlemsstat kan dock välja att gå längre än det som anges i förordningen. I denna proposition föreslås inte att de svenska bestämmelserna om befogenheter och sanktioner ska vara mer långtgående än det som krävs enligt förordningen (avsnitt 8). seenden torde det inte finnas några alternativa lösningar som skulle vara lämpliga när det gäller åtgärder som är nödvändiga för att anpassa den svenska lagstiftningen till förordningen. Om inte gör nödvändiga anpassningar av lagstiftningen är det sannolikt att kommissionen inleder ett förfarande om fördragsbrott. Att avstå från att införa nödvändiga bestämmelser utgör alltså inte något alternativ. Det finns dock utrymme för att välja olika lösningar när det gäller pro- spektkrav för vissa erbjudanden av värdepapper till allmänheten. medlemsstat får besluta om undantag från prospektskyldighet för erbjud- anden av värdepapper till allmänheten om det sammanlagda vederlaget för varje sådant erbjudande inom unionen är lägre än (artikel 3.2 i prospektförordningen). medlemsstaterna fritt att fastställa ett tröskelvärde mellan och med hänsyn till den nivå på det inhemska investerar- skyddet som de finner lämplig (skäl 13 i förordningen). tröskelvärde får medlemsstaterna fastställa andra informationskrav på nationell nivå i den mån dessa krav inte utgör en oproportionell eller onödig börda i förhållande till sådana undantagna erbjudanden av värde- I förordningen höjs således tröskelvärdet till från det nuvarande tröskelvärdet i prospektdirektivet. nedre gränsen för när en medlemsstat får införa ett prospektkrav ändras också från i direktivet till i förordningen. I svensk rätt finns det ett tröskelvärde på motsvarande 2,5 miljoner Regeringen föreslår att det tröskelvärdet ska behållas. skulle vara att höja tröskelvärdet, vilket skulle resultera i ett sämre investerarskydd och risk för försämrat förtroende för kapitalmarknaden (se avsnitt 6). anser att det vore önskvärt om konsekvensanalysen hade innehållit beräkningar eller ytterligare kvalitativa uppgifter för att tydliggöra varför en oförändrad nivå på tröskelvärdet föreslås. advokatsamfund pekar på att förslaget innebär att , som har ett tröskelvärde som uppgår till av det högsta tillåtna tröskel- värdet enligt direktivet (), i fortsättningen kommer att ha ett tröskelvärde som uppgår till av det högst tillåtna värdet enligt förordningen (). Utredningen är enligt Advokat- samfundet alltför summarisk för att kunna ge en god bild av de potentiella effekterna av att tröskelvärdet inte höjs i i förhållande till andra länder inom EES. Utöver de bedömningar som görs i avsnitt 6.2 är det, enligt regeringens uppfattning, inte möjligt att med beräkningar eller annan kvalitativ analys ytterligare illustrera konsekvenserna av förslaget. För att undantaget från skyldigheten att offentliggöra ett prospekt vid ett offentligt uppköpserbjudande eller en fusion eller delning av aktiebolag ska vara tillämpligt krävs att dokumentationen för uppköps- erbjudandet, fusionen eller delningen granskats av . Prospektförordningen innehåller inget motsvarande krav på granskning. I propositionen föreslås dock även bestämmelser som innebär att det ska Prop. 2018/19:83 finnas en möjlighet att vid ett offentligt uppköpserbjudande eller en fusion eller en delning av aktiebolag påkalla granskning av den dokumentation som upprättats i syfte att få en bedömning av om dokumentationen innehåller sådan information att den kan ersätta ett prospekt (avsnitt 13.1). Det förslaget är således inget som krävs enligt prospektförordningen, men är till fördel för de emittenter som avser att använda sig av nämnda undantag. I denna proposition finns även förslag om att införa bestämmelser om dröjsmålstalan när det gäller en ansökan om registrering enligt förord- ningen om europeiska riskkapitalfonder och förordningen om europeiska fonder för socialt företagande (avsnitt 9.2). Det föreslås även ett nytt bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om på vilket språk insiderinformation ska offentliggöras (avsnitt 14.5). Dessa förslag tillgodoser de krav som ställs i de två EU-förordningarna respektive i öppenhetsdirektivet. Något alternativ till de förslagen finns således inte. Förslagen kan inte heller anses ha sådana konsekvenser att de bör redovisas särskilt. 16.2Kostnader och andra konsekvenser Prospektförordningen och de kompletteringar i svensk rätt som föreslås berör främst emittenter, erbjudare, personer som ansöker om upptagande av värdepapper till handel på en reglerad marknad, finansiella mellan- händer, och investerare (både professionella investe- rare och konsumenter). Förordningen är avsedd att underlätta för företag att i högre utsträckning kunna använda sig av kapitalmarknadsfinansiering genom att göra det enklare att upprätta olika typer av prospekt och minska kostnaderna för företagen, att ge investerare och konsumenter mer relevant och bättre strukturerad information som underlag till välavvägda investe- ringsbeslut, att ge de behöriga myndigheterna de befogenheter och verktyg som behövs för att övervaka marknaden och intressenter en möjlighet att vända sig till domstol när så krävs. Förordningens krav påverkar också indirekt handelsplatser genom att de kan få effekter för hur många företag som väljer att ansöka om upptagande av värdepapper till handel på dessa. påpekar att det saknas uppgifter när det gäller antalet berörda företag och deras storlek. Regeringen konstaterar att det inte är möjligt att uppskatta hur många företag som berörs av prospektregelverket eller hur många av de berörda företagen som tillhör kategorin små och medelstora företag. Det går därför inte att ge en bra bild av de berörda företagen genom sådana uppgifter som efterfrågar. 16.2.2 Konsekvenser för företag Förslagen i denna proposition rör i huvudsak arbete, inspektionens utredningsbefogenheter och ingripandebefogenheter. Förslagen kan därför inte anses ha några direkta effekter på företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt. föreslås att ingripandebefogenheter ska utvidgas i förhållande till gällande rätt, vilket kan påverka företag. De skyldigheter som ska gälla, och, om de åsidosätts, kan föranleda ett ingripande, regleras i prospektförordningen och alltså inte i den föreslagna nya lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s prospektförordning (se nedan). Däremot kan frågan om vilket tröskelvärde som ska gälla för prospekt- skyldighet ha effekter på de berörda företagens konkurrensförmåga. Bedömningarna i den delen redovisas i avsnitt 6.2. Kostnader för att upprätta prospekt När det gäller prospektförordningens konsekvenser för emittenter, erbjudare av värdepapper och investerare hänvisas till kommissionens konsekvensanalys (Commission Staff Working Document; Impact Assessment, Accompanying the document Proposal for a Regulation of Parliament and of prospectus to be published when securities are offered to the public or admitted to trading, SWD(2015) 255 final). Där görs bedömningen att förordningen kommer att effektivisera företagens, särskilt små och medelstora företags och till- växtföretags, möjlighet till kapitalanskaffning och bidra till kapitalmark- nadsunionen utan att försämra investerarskyddet. Enligt kommissionen godkändes 4 000 prospekt inom EU . Kostnaden för att upprätta ett aktieprospekt i EU uppskattas till i genomsnitt . Kostnader för att upprätta prospekt för icke-aktierela- terade värdepapper uppskattas i genomsnitt uppgå till en fjärdedel av kostnaden för att upprätta ett aktieprospekt. Juridiska kostnader utgör eller mer av de sammanlagda kostnader som uppkommer när ett prospekt upprättas. Kostnaderna är särskilt kännbara för små och medelstora företag vars kostnader i proportion till anskaffat kapital är höga (avsnitt 3.2.1 i kommissionens konsekvensanalys). Det bör noteras att det finns mycket begränsade uppgifter när det gäller kostnader och att intervallet för uppskattade kostnader är mycket brett. Kommissionen påpekar därför att det är svårt att dra några generella slutsatser angående exakta kostnader (avsnitt 3.2.1 i kommissionens konsekvensanalys). Enligt den uppskattning som gjorde uppgår kostnaden för att upprätta ett aktieprospekt i till mellan mot- svarande och (se avsnitt 6.2). I likhet med i andra medlemsstater är kostnaderna för att upprätta ett prospekt för andra typer av värdepapper betydligt lägre (ca en fjärdedel) medan kostnaden för att upprätta ett prospekt inför ett upptagande av aktier till handel på en reglerad marknad (IPO-prospekt) är betydligt högre. Jämfört med genom- snittet i EU förefaller kostnaderna för att upprätta ett prospekt i relativt låga (se avsnitt 6.2). anser att en mer utförlig konse- kvensanalys i fråga om förslagets potentiella kostnadsminskningar givet olika scenarier hade varit önskvärd. Kostnadsbilden när det gäller fram- tagandet av prospekt är emellertid osäker. En bedömning som rör poten- tiella besparingar i olika scenarier skulle därför vara förknippad med mot- svarande grad av osäkerhet och bedöms därför inte tillföra någon väsentlig information. I kommissionens konsekvensanalys finns ingen uppskattning av effekten av en höjning av tröskelvärdet för prospektskyldighet till . Anledningen är att kommissionens ursprungliga förslag avsåg en höjning till men detta ändrades under förhandlingarna i Europa- parlamentet och rådet till . Med ett tröskelvärde på uppskattade kommissionen att av de prospekt som godkändes inte skulle omfattas av pro- spektkrav (avsnitt 5.1.2 i kommissionens konsekvensanalys). Enligt kommissionen beror kostnadsbesparingen i olika medlemsstater på vilket tröskelvärde som beslutas nationellt eftersom medlemsstaterna kan välja om prospektskyldighet ska gälla i intervallet 1 miljon till . Uppskattningen förefaller inte vara relevant för , eftersom av godkända prospekt åren 2015–2018 avsåg erbjudanden av aktier till allmänheten under motsvarande . I avsnitt 6.2 föreslås att nuvarande tröskelvärde på motsvarande ska behållas i svensk rätt. Det innebär att förordningen i denna del inte får några konsekvenser i . , , , och anser att en höjning av tröskelvärdet skulle kunna medföra kostnadsbesparingar för ett stort antal företag. Enligt regeringens uppfattning skulle det kunna förhålla sig så givet att nuvarande pro- spektregler i övrigt skulle gälla även i fortsättningen. Prospektförord- ningen i sig medför emellertid avsevärda lättnader i fråga om de informa- tionskrav som ställs på företag vid upprättande av prospekt, i synnerhet för små och medelstora företag. Särskilt införandet av möjligheten att använda EU-tillväxtprospektet syftar till att minska kostnaderna för bl.a. små och medelstora företag att erbjuda värdepapper till allmänheten. En höjning av tröskelvärdet skulle enligt regeringens bedömning därför troligen inte medföra sådana kostnadsbesparingar som remissinstanserna gör gällande. anser att de tröskelnivåer som kommer att gälla i andra medlemsstater kan påverka konkurrensen beroende på vilken nivå väljer. Enligt uppfattning skulle ytterligare uppgifter om hur en lägre nivå skulle påverka svenska företags konkurrenskraft därför vara befogade. Eftersom konkurrenskraften dels beror på beslut, dels på övriga medlemsstaters beslut skulle en sådan analys resultera i många scenarion som vart och ett skulle vara förknippat med stor osäkerhet. Om man dessutom väger in att flera medlemsstater som väntas höja tröskel- värdet också inför nationella krav för prospekt under tröskelvärdet blir den faktiska konkurrenssituationen svår att överblicka. Mot bakgrund av detta bedömer regeringen att den efterfrågade analysen skulle bli mycket osäker och därmed inte utgöra avgörande beslutsunderlag. Som framgår i avsnitt 4.2.4 innebär prospektförordningen att bl.a. små och medelstora företag som uppfyller vissa krav, och inte har värdepapper som är upptagna till handel på en reglerad marknad, får upprätta ett enklare och standardiserat EU-tillväxtprospekt. Syftet med denna möjlighet är att minska de administrativa bördorna för dessa företag. Som framgår i avsnitt 6.2uppskattar kommissionen att det nya EU-tillväxtprospektet skulle innebära en kostnadsbesparing för de företag som kan använda sig av det 2018/19:83 på . En tjugoprocentig kostnadsminskning för aktieprospekt i motsvarar en kostnadsbesparing på mellan motsvarande 8 600 och per prospekt. Det är dock osäkert om kostnadsbesparingen i blir eftersom kostnaden för att upprätta ett prospekt är olika i olika medlemsstater och är relativt låg i jämfört med motsvarande kostnadsuppskattning för hela EU. Övriga förenklingar som införs genom prospektförordningen Prospektförordningen innehåller flera andra ändringar i förhållande till regelverket i prospektdirektivet i syfte att effektivisera informations- givningen till investerare. I avsnitt 4.2.4 beskrivs en sådan ändring som gäller förenklingar i samband med upprättande av prospekt för sekundär- emissioner. Enligt kommissionen kan detta ha en positiv effekt på likvidi- teten på marknaden och innebära avsevärda kostnadsbesparingar för före- tag. Enligt de uppgifter som 21 medlemsstater har lämnat till kommis- sionen avsåg av alla godkända aktieprospekt sekundäremissioner. Enligt kommissionens upp- skattning är kostnaderna för att upprätta detta förenklade prospekt lägre jämfört med ett fullständigt prospekt och det skulle inne- bära att av alla godkända prospekt (inte bara aktieprospekt) skulle kunna upprättas som ett förenklat prospekt för sekundäremissioner. Kommissionen uppskattar att de sammanlagda kostnadsbesparingarna i EU kan uppgå till (avsnitt 5.2.2 i kommissionens kon- sekvensanalys). En annan effektiviseringsåtgärd gäller frekventa emittenter som, om de uppfyller vissa krav, i förordningen ges möjlighet att använda ett univer- sellt registreringsdokument som en del av ett prospekt (se avsnitt 4.2.3). Dessa emittenter får ett snabbspår till prospektgodkännande hos den behöriga myndigheten genom att tidsfristen för myndigheten att underrätta emittenten om sitt beslut om godkännande av ett prospekt uppgår i jämförelse med huvudregeln för godkännande av prospekt som ska ske fr.o.m. inlämnandet av utkastet till pro- spekt (artikel 20.2 och 20.6 i prospektförordningen). Enligt kommissionen kan användning av det universella registreringsdokumentet innebära att emittenter kan dra fördel av gynnsamma marknadsförhållanden även om det är svårt att göra en uppskattning av de ekonomiska effekterna av användningen av denna möjlighet (avsnitt 5.2.2 i kommissionens konse- kvensanalys). Konsekvenser för investerare inklusive Prospektförordningen syftar bl.a. till att öka företags användning av kapitalmarknaderna för finansiering. Det bör i sin tur innebära ökade investeringsmöjligheter för investerare. Som framgår i avsnitt 6.2 är noteringsklimatet i mycket bra jämfört med i övriga medlems- Några märkbara konsekvenser på investeringsmöjligheterna är det därför svårt att räkna med. Flera bestämmelser i förordningen, bl.a. när det gäller prospektsammanfattningen, är dock avsedda att göra informationen i prospektet mer användbar och relevant vilket bör innebära ett bättre beslutsunderlag och ett förstärkt skydd för investerare. Sådana positiva Prop. 2018/19:83 konsekvenser för investerare är hänförliga till prospektförordningen och inte till förslagen i denna proposition. Förslaget att behålla det tröskelvärde för prospektskyldighet som gäller enligt svensk rätt (avsnitt 6.2) innebär dock att i det avseendet kommer samma nivå på investerarskyddet som att gälla även i fortsättningen. Förslagen innebär att även i fortsättningen ska vara behörig myndighet på prospektområdet. Vidare föreslås att Finansinspek- tionen ska få utökade utrednings- och ingripandebefogenheter. Utöver regleringen i prospektförordningen och de bestämmelser som föreslås i denna proposition kommer ytterligare bestämmelser att finnas i delegerade akter och s.k. tekniska standarder för tillsyn eller genomförande som antas av kommissionen. Av prospektförordningen följer även att Finansinspek- tionen har en allmän skyldighet att samarbeta med behöriga myndigheter i andra medlemsstater och med . De kostnader som uppstår för i samband med tillsynen över att prospektförord- ningen följs ska enligt förslagen finansieras via anslag på statens budget. Kostnaderna debiteras därefter de företag som står under inspektionens tillsyn genom årliga avgifter på samma sätt som . Förordningens krav och de utökade befogenheter för som föreslås är inte sådana att de kan förväntas medföra ett ökat behov av resurser för inspek- tionen. Kostnaderna ska därför hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. kommer även i fortsättningen att kunna ta ut en avgift för prövning av ärenden som ska täcka kostnaden för granskning inför godkännande av prospekt. kommer också att kunna ta ut en avgift för granskning av universella registreringsdokument (se avsnitt 12). har fattat sanktionsbeslut på prospektområdet i Ett av de besluten har överklagats. inspektionens beslut avseende godkännande av prospekt har inte De utökade ingripandebefogenheter som föreslås få kan inte antas leda till någon märkbar ökning av antalet beslut. De kan därmed inte heller anses medföra någon ökning av antalet mål hos Förvaltningsrätten i anser att de ärenden som överklagas från i hög utsträckning är arbetskrävande eftersom regelverket på området är komplext och svår- Vidare innehåller de mål som överklagas ofta omfattande Med hänsyn till den tämligen höga lagstiftningstakten på finansmarknadsområdet anser förvaltningsrätten att konsekvenserna för domstolarna bör värderas samlat. Regeringen bedömer dock att det endast kommer att bli fråga om ett fåtal beslut som kommer att prövas i domstol till följd av de bestämmelser som föreslås i denna proposition. kan därmed inte förväntas medföra någon märkbar ökning av antalet mål 2018/19:83 hos allmän förvaltningsdomstol. Även om mål av nu aktuellt slag kan vara komplicerade ska de eventuella ökade kostnader som kan uppkomma med anledning av förslagen hanteras inom befintliga budgetramar. Förslagen i denna proposition kan inte anses få några konsekvenser för verksamhet. När det gäller tidpunkten för ikraftträdande föreslås att den nya lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s prospektförordning ska träda i kraft , vilket är det datum när förordningen i sin helhet ska börja tillämpas. Det kan inte anses finnas något behov av särskilda informationsinsatser med anledningen av regeringens förslag. I övrigt kan förslagen inte anses medföra några sådana konsekvenser som behöver redovisas enligt förordningen (2007:1244) om konsekvens- utredning vid regelgivning. 17.1Förslaget till lag med kompletterande bestämmelser till EU:s prospektförordning 1 § Denna lag kompletterar och rådets förordning (EU) 2017/1129 av om prospekt som ska offentliggöras när värde- papper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel på en reglerad marknad, och om upphävande av direktiv /71/EG, i denna lag kallad EU:s prospekt- förordning. Termer och uttryck i denna lag har samma betydelse som i EU:s prospekt- förordning. I paragrafen anges den EU-rättsakt som lagen kompletterar och som i lagen benämns EU:s prospektförordning. Övervägandena finns i avsnitten 5.1 och 5.3. De termer och uttryck som används i lagen har samma betydelse som i prospektförordningen. Det gäller både det som anges i definitions- katalogen i artikel 2 i förordningen såsom emittent (artikel 2 h) och erbjudare (artikel 2 i) och det som anges i övrigt i förordningen såsom ”den person som ansöker om upptagande till handel på en reglerad marknad” (se t.ex. artiklarna 1.5 första stycket j v, 4.1 och 6.3). Hänvisningen till prospektförordningen är i denna paragraf, liksom i övrigt i lagen, utformad på så sätt att den avser förordningen i den gällande lydelsen, s.k. dynamisk hänvisning. 2 § Denna lag omfattar även frivilligt upprättade prospekt enligt artikel 4 i EU:s prospektförordning. Paragrafen innehåller en bestämmelse om frivilligt upprättade prospekt. 2018/19:83 Övervägandena finns i avsnitt 14.1. En emittent, erbjudare eller person som ansöker om upptagande till handel på en reglerad marknad får ansöka om godkännande av ett prospekt trots att prospektskyldighet inte föreligger. Om t.ex. en emission inte över- stiger tröskelvärdet för prospektskyldighet i 2 kap. 1 § kan prospekt ändå upprättas i syfte att få Europapass och därigenom kunna erbjuda värde- papperen också i andra länder inom EES (skäl 23 i prospektförordningen). Paragrafen innebär att även ett sådant prospekt omfattas av lagen. Detta överensstämmer med artikel 4 i prospektförordningen. Därmed blir bl.a. bestämmelserna i lagen om ansvar för prospekt (4 kap. 2 §) och ingripande till följd av vilseledande uppgifter i ett prospekt (5 kap. 2 §) tillämpliga.