prop · H603101 · 2019-04-15 00:00:00 — Anslaget 1:1 Räntor på statsskulden belastas enligt utgiftsmässiga principer. Därmed påverkas anslaget av realiserade valutakursdifferenser, men inte orealiserade. Redovisningen är ett netto av inkomster och utgifter i upplåningsverksamhet. Anslaget påverkas inte av myndighetens nettoutlåning eftersom anslaget nettoredovisas. Högre ränteutgifter som beror på att statsskulden ökar till följd av större nettoutlåning motsvaras av en lika stor ökning av ränteinkomsterna. Inkomsterna redovisas under posten Räntor på in- och utlåning. Ränteutgifterna blev högre än budgeterat Utfallet för anslaget 1:1 Räntor på statsskulden blev , vilket är (20,) högre än anvisat i statens budget. Det beror främst på högre kurs- och valutaförluster, bl.a. till följd av en försvagad kronkurs gentemot euron. Utvecklingen har gjort att ränteutgifterna sammantaget blev högre än vad som ursprungligen beräknades trots att räntenivåerna har sjunkit. Mot bakgrund av denna utveckling anvisade ytterligare i enlighet med propositionen Höständringsbudget . Tabell 2.111 visar att genomsnittsräntorna för både sexmånaders statsskuldväxlar och femåriga statsobligationer 2018 blev lägre än vad som antogs i budgetpropositionen 2018. Vidare framgår att kronkursen gentemot euro, dollar och KIX-index blev svagare än vad som ursprungligen beräknades. Tabell 2.111 Räntor och valutakurser –2018 årsgenomsnitt -0,23 -0,06 -0,31 -0,64 -0,70 -0,37 -0,68 1Växelkurs, kronindex KIX. I budgetpropositionen beräknades kursvinsterna uppgå till , netto. Utfallet blev i stället en nettoförlust om , vilket är en skillnad på mot beräknat belopp. Kursförluster uppstår vid förtidsinlösen av lån S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Tabell 2.112 Räntor på statsskulden –2018, fördelning på anslagets komponenter Räntor på lån i svenska kronor Räntor på lån i utländsk valuta1 Över- (-)/underkurser (+) vid emission Räntor på in- och utlåning1 Valutakursförluster (+)/vinster (-) Kursförluster (+)/vinster (-) 1Räntor på lån till och på lån till andra länder (2018) är bruttoredovisade, till skillnad fr ån i statens budget och i årsredovisning som har en högre kupongränta än mark- nadsräntan vid återköpstillfället. Kursvinster uppstår vid motsatt förhållande. Valutakursvinster på netto beräknades i budgetpropositionen . Utfallet blev en nettoförlust om , vilket är en skillnad på mot budgeterat belopp. Vid lösen eller omsättning av lån i utländsk valuta realiseras valutakursförluster eller valutakursvinster beroende på hur valutakursen utvecklats sedan lånet tecknades. Om kronan stärkts sedan lånet togs uppstår en valutavinst, och vice versa. Inkomster av överkurser vid emission beräk- nades uppgå till . Utfallet blev överkurser uppgående till , dvs. en skillnad på . När emitterar en obligation med en kupongränta som är högre än marknadsräntan uppstår en överkurs, vilket inne- bär att får den diskonterade mellanskillnaden mellan marknadsräntan och kupongräntan av köparen. När Riksgälds- kontoret emitterar obligationer med överkurs betraktas det som en ränteinkomst. Räntor på lån i svenska kronor beräknades i budgetpropositionen till för . Utfallet blev , vilket är lägre än beräknat. Högre oförutsedda utgifter än beräknat Utfallet för anslaget 1:2 Oförutsedda utgifter blev , vilket är (12,) högre än anvisat i statens budget. Anslaget är avsett för oförutsedda utgifter inklusive utgifter för ersättningar till enskilda för skador av statlig verksamhet enligt lagakraft- vunnen dom eller efter uppgörelse som är så brådskande att ärendet inte hinner underställas , som utgifterna inte lämpligen kan täckas av andra anslagsändamål. Regeringen beslutar i varje enskilt fall om medel från anslaget ska tas i anspråk. Finansiering av utgifter från anslaget ska ske genom motsvarande indragning från annat anslag. Utfallet avsåg i huvudsak ersättningskostnader med anledning av att i en dom (mål nr T 5628-12) fastställt att staten är ersättnings- skyldig för ekonomisk förlust till följd av fiske- förbud i älvs fiskeområde. Då ersättnings- kostnaderna översteg anvisade medel beslutade att anvisa ytterligare i enlighet med propositionen Höständrings- budget . provisionsutgifter blev lägre än budget och föregående år Utgifterna för anslaget 1:3 provisionsutgifter blev , vilket är (61,) lägre än anvisat i statens budget. Utfallet för anslaget blev (13,) lägre än 2017. betalar ut provisioner till olika marknadsaktörer för att upprätthålla infrastruk- turen i marknaden genom att sälja, marknadsföra och lösa in produkter. Dessutom betalas provision till de externa förvaltare som arbetar på uppdrag. De externa förvaltarna får både en fast och en rörlig provision, där den senare baseras på deras resultat. De lägre utgifterna förklaras framför allt av minskade provisioner till externa förvaltare till följd av att avtalen med dessa avvecklades fr.o.m. . S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Svagare kronkurs bidrog till högre utgifter jämfört med Utgifterna för anslaget 1:1 Räntor på statsskulden blev (28,) högre än 2017. Ökningen förklaras bl.a. av valuta- kursförluster som uppstår när valutalån betalats tillbaka till en svagare kronkurs än när lånen togs upp. Den okonsoliderade statsskulden minskade med (5,0 pro- cent) till , medan budgetöverskottet uppgick till . S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 2.4.27 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Tabell 2.113 UO 27 Anslag Avgiften till Europeiska unionen -11,5 -11,5 Utgifterna inom utgiftsområdet utgörs av betalningar till Europeiska kom- missionen för EU-budgeten. Europeiska unionens allmänna budget upprättas inom en flerårig budgetram. EU-budgetens utgifter och inkomster ska balansera. Eftersom EU-budgetens inkomster huvudsakligen utgörs av avgifter från medlems- staterna styr budgetens utgiftsnivå i stor utsträck- ning utgiftsnivån inom utgiftsområdet. avgift kan förändras och avvika från beräkningen i statens budget beroende på ett flertal faktorer, såsom faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, revideringar av medlemsstaternas bruttonationalinkomst (BNI), utfallet av EU-budgeten och ändringsbudgetar på unionsnivå. Lägre avgift till EU än beräknat 2018 (11,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Orsaken till det lägre utfallet beror främst på att EU återbetalade ett överskott till på ca . Återbetalningen avsåg till största delen avgifter som baseras på BNI. Avgiften till EU ökade Jämfört med ökade avgiften till EU med (44,). Den stora skillnaden beror delvis på den betalning som EU gjorde till av tidigare inbetalda avgifter på sammanlagt , vilket innebar att utfallet blev lägre än förväntat. EU återbetalade även avgifter , men inte lika mycket (). Återbetalningarna har alltså påverkat jämförelsen mellan åren med knappt 4 100 mil- joner kronor. Den återstående skillnaden beror främst på att den avgift som baseras på BNI blev högre jämfört med . Nettoflödet till EU ökade Nettoflödet till EU, dvs. skillnaden mellan vad betalar i EU-avgift och bidragen som får från EU (se inkomsttyp 6000 Bidrag från EU), blev . Det är en ökning med jämfört med . Av detta förklaras av lägre återbetalningar av tidigare inbetalda avgifter från EU och resterande del främst av den högre BNI-avgiften. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 2.4.28 Förändring av anslagsbehållningar Tabell 2.114 Förändringar av anslagsbehållningar 2014–2018 Ingående ramöverföringsbelopp (UO 1-27 exkl. UO 26) Anvisat i statens budget Utgående ramöverföringsbelopp (UO 1-27 exkl. UO 26) Förändring av anslagsbehållningar (UO 1-27 exkl. UO 26) Förändring av anslagsbehållningar (UO 26) Förändring av anslagsbehållningar (UO 1 - 27) Anm.: Tekniska justeringar medför att ingående överföringsbelopp inte alltid stämmer med utgående överföringsbelopp. Ramanslag kan både sparas och överskridas Anslagen i statens budget är ramanslag. Ramanslag kan både överskridas och sparas till kommande år. I statens budget budgeteras därför även förändringar av anslagsbehållningar. Denna budgetpost är inte fördelad per anslag utan tas upp under posten Förändring av anslags- behållningar. I budgeten har posten varit negativ eftersom regeringen beräknat att anslagsbehållningarna ska öka. Regeringen beräknade posten till -i budgeten . Det innebär en budgeterad ökning av anslagsbehållningarna. istället anslagsbehållningarna med 20 494 mil- joner kronor. Posten utgör ett netto av anslags- behållningar från föregående budgetår, sparade medel från aktuellt budgetår och utnyttjande av anslagskrediter. I redovisningen av det slutliga utfallet ingår däremot förbrukning av anslags- behållningar och utnyttjande av anslagskredit i ut- gifterna för respektive anslag och utgiftsområde. Vid budgeteringen beräknades anslagsbehåll- ningarna inom utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. öka med . Anslagsbehållningen för utgiftsområdet minskade i stället med , från vid till vid utgången av året. Utgifterna inom utgiftsområdet omfattas inte av utgiftstaket. Anslagsbehållningarna under utgiftstaket beräknades öka med 8 miljarder, men minskade med Anslagsbehållningarna, exklusive utgiftsområde 26, minskade från vid ingången av året till vid utgången av året. De minskade alltså med , vilket kan jämföras med den ökning på som beräknades i budgeten. Det är en skillnad på . Indragningarna ökade med Indragningar av anslagsmedel, exklusive Stats- skuldsräntor m.m. uppgick till . Det är en ökning med (20,) jämfört med . I tabell 2.115 redovisas de anslag (exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.), som uppvisade utgående anslagsbehållningar och utnyttjade anslagskrediter under något av åren 2014–2018. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Tabell 2.115 Specifikation av anslagsbehållningar och utnyttjande anslagskrediter Kostnader för statlig assistansersättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare 1:4 (2017) Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Avgiften till Europeiska unionen Anslagsbehållningen för avgiften till EU uppgick till Det anslag där anslagsbehållningen är störst 2018 är anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen. Anslagsbehållningen (ramöverförings- beloppet) uppgick till . Den högsta utnyttjade anslagskrediten 2018 har anslaget 1:10 Gårdsstöd m.m. inom utgifts- område Areella näringar, landsbygd och livs- medel. Anslagskrediten uppgick till , vilket innebär att anslagsbehållningen på anslaget minskade med . För att statens budgetsaldo ska överensstämma med statens lånebehov redovisas posten Riks- gäldskontorets nettoutlåning och en kassamässig korrigeringspost på budgetens utgiftssida. nettoutlåning utgörs av den totala förändringen av in- och utlåningen till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och Utfallet för nettoutlåningen uppgick till , vilket är lägre än beräkningen i statens budget. I tabell 2.116 specificeras nettoutlåningens största poster. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 (se separat tabell) CSN, servicekonto för 1Endast vissa delposter är specificerade . Premiepensionsmedlen minskade nettoutlåningen Inbetalningar av premiepensionsavgifter till beräknades i statens budget uppgå till . Utfallet för inbetalningarna blev , dvs. högre än i budgeten. Utbetalningarna av premiepensionsmedel blev , dvs. lägre än budgetens beräkning på . Premiepensionsmedlens samlade effekt på nettoutlåningen, inklusive den övriga tillfälliga förvaltningens, blev en minskning med 2018. blev den samlade effekten en minskad nettoutlåning med . I statens budget beräknades inbetalningarna av premiepensions- avgifter vara lika stora som utbetalningarna. I utfallet blev inbetalningarna högre än utbetalningarna. I samband med att personer byter fonder i premiepensionssystemet uppstår en tids- förskjutning mellan köp och försäljning av fond- andelar inom premiepensionssystemet. Pensions- myndigheten har ett konto i för handel med fondandelar, vilket ökade nettoutlåningen med 2018. påverkades nettoutlåningen med med anledning av detta. Tabell 2.117 Förändring av nettobehållningar på myndigheters räntekonton Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Summa förändrade nettobehållningar på Den sammanlagda behållningen på myndigheternas räntekonton ökade Den sammanlagda behållningen på myndig- heternas räntekonton och vissa särskilda ränte- belagda konton ökade 2018 med , vilket minskade nettoutlåningen. I bud- geten beräknades de sammanlagda behållningarna vara oförändrade. I tabell 2.117 redovisas de största förändringarna. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Studielånen m.m. blev högre än i budgeten () tar lån i för studielån. Detta lån ökade 2018 med . CSN:s medel i kreditreserven ökade med , vilket minskade nettout- låningen. Anslaget 1:3 Avsättning för kreditför- luster på statens budget belastas med konstaterade förluster på lån upptagna och med förväntade förluster på nya lån. Dessa medel förs till en kreditreserv, som utgörs av ett konto i som används för att betala faktiska kreditförluster på lån i Riksgälds- kontoret. Under en lång uppbyggnadsperiod kommer kreditreserven att öka. CSN har ett servicekonto i för löpande räntebetalningar. Detta konto minskade nettoutlåningen med 2018. Inbetalda räntor från låntagarna förs till kontot till dess CSN betalar fakturerade ränteutgifter till . Den ränta som låntagarna betalar uppgår till av den ränta som fakturerar. Denna subvention finansieras från anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor och förs till servicekontot. De räntor som inte betalas in av låntagarna kapitaliseras. Årets kapitaliserade räntor fastställs av CSN och upplåningen sker i januari året därpå. Den sammantagna påverkan för studielånen, kreditreserven och servicekontot uppgår till , vilket är högre än vad som beräknades i budgeten. Investeringslånen ökade mer än beräknat lånar ut medel till myndig- heter för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet. Den samman- lagda summan för sådana investeringslån ökade 2018 med . Dessutom har Myndigheten för samhällsskydd och beredskap lån för kommunikationssystemet . ändrades låneformen, vilket innebär att lånen inte längre redovisas som investeringar enligt den generella låneramen utan som samhällsinvestering enligt en särskild låneram. Investeringslånen enligt den generella låneramen för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap minskade därför med som myndigheten tog upp ett särskilt lån för samhällsinvesteringar med . S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 I statens budget beräknades investeringslånen öka med 1 000 miljoner ökade sina investeringslån i med 2018, vilket förklarar en del av skillnaden. Det är nya forskningslaboratorier som har finansierats med investeringslån. Resolutionsavgifterna medförde att resolutionsreservens konton ökade Stabilitetsfonden inrättades 2008 för att finansiera stödåtgärder till banker och andra kreditinstitut. gäller nya EU-gemensamma regler för hantering av banker i kris. Stabilitetsavgiften ersattes då med en resolutionsavgift. Stabilitetsfonden kommer dock att vara kvar som nationellt re- glerad fond för bankstödsåtgärder. Resolutions- avgiften betalas in till ett konto i Riksgälds- kontoret, resolutionsreserven, som ska täcka statens eventuella utgifter för krisåtgärder. ökade resolutionsreservens konto i Riks- gäldskontoret med . Behållningen från resolutionsavgifterna uppgick till . I tabell 2.118 och 2.119 redovisas in- och utgående behållning för de två fonderna samt de poster som påverkat förändringen . minskade Stabilitetsfondens kontobehåll- ning med till . Resolutionsreservens konto uppgick till . Behåll- ningen ökade med , vilket minskade nettoutlåningen. I statens budget beräknades resolutionsreservens konton öka med . Det betyder att netto- utlåningen minskade med mindre än beräknat för resolutionsreserven. Stabilitetsfonden har finansierats framför allt genom att banker och andra kreditinstitut betalade en årlig stabilitetsavgift . Avgiften betalades in i efterskott, så den sista inbetalningen avsåg 2015. har fondens konto belastats med ränteutgifter på till följd av att räntan på kontot har varit negativ. Även 2017 var räntan negativ och kontot belastades då med ränte- utgifter på . Resolutions- reservens konto belastades med ränteutgifter på 2018 och 2017. Tabell 2.118 Stabilitetsfondens konton i Ingående balans på kontot Ränteinkomster (+) /ränteutgifter (-) m.m. Utgående balans på kontot Tabell 2.119 Resolutionsreservens konton i Ingående balans på kontot Ränteinkomster(+) /ränteutgifter (-) m.m. Utgående balans på kontot infrastrukturlån minskade mer än beräknat infrastrukturlån minskade med . Det innebär att netto- utlåningen minskade med mer än beräknat. överfördes Exportkredit- nämndens (EKN) garantimedel i utländsk valuta till valutakoncernkonton i . Anledningen till överföringen var en ändring i förordningen (2011:211) om utlåning och garantier. kunde EKN ha garantimedlen placerade på valutakonto i bank. Överföringen till valutakoncernkonton påverkade nettoutlåningen med 2018. EKN har även andra placeringar i Riksgälds- kontoret. Sammantaget minskade EKN:s placeringar nettoutlåningen med 2018. Minskad utlåning till minskade nettoutlåningen I posten Statliga bolag m.m. ingår bl.a. inlåning från Radiotjänst i . Denna inlåning minskade med . Utlåningen till minskade med till . minskade lånen i med 2018. Det beror på att myndigheten har kunnat finansiera sina investeringar med internt tillförda medel och kapacitetsavgifter samt att behovet av avsättning av medel (euro) som säkerhet för den finansiella handeln med elterminer har minskat. totala lån i uppgick till . Det är som sätter ramarna för Svenska kraftnäts investeringar. Stamnätet för el har övergått från en fas av förvaltning med låga investeringsvolymer till en fas av omfattande om- och nybyggnad, bl.a. för att förnya de delar av stamnätet som snart når sin tekniska livslängd samt för att utbyggnaden av stamnätet ska följa samhällsutvecklingen med förändrade energi och klimatkrav. Högre dollar- och eurokurs ökade lån har lånat i Riksgälds- kontoret för att förstärka valutareserven. De sammanlagda lånen från till har belastat nettout- låningen med . Eftersom lånen är upptagna i dollar och euro påverkas nettoutlåningen av ändrade valutakurser då enskilda lån refinansieras. ökade lånen med med anledning av högre dollar- och eurokurser. betalade tillbaka lånet 2017 lånade sammanlagt efter att hade beslutat att stödja med lån för att motverka finanskrisens effekter. återbetalade hela lånet , vilket minskade nettoutlåningen. Posten kassamässig korrigering utgör skillnaden mellan nettot av vad som redovisats mot budgetens anslag och inkomsttitlar och nettot av in- och utbetalningar över statens centralkonto i . Kassamässiga korrigeringar uppstår dels till följd av periodiseringsskillnader, dels till följd av att det förekommer transaktioner över S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 statens centralkonto som inte har sin mot- svarighet på anslag eller inkomsttitlar och vice versa. Utfallet för den kassamässiga korrigeringen är en restpost, men den kan delvis specificeras. Tabell 2.120 Kassamässig korrigering Myndigheten för press, radio och tv: blev utfallet för den kassamässiga korri- geringen . I statens budget beräknades den kassamässiga korrigeringen bli noll. Europeiska kommissionens konto i skapar kassamässig korrigering Betalningen av avgift till EU medför alltid en kassamässig korrigering, eftersom inte betalar avgiften direkt till EU. Avgiften överförs till ett räntefritt konto i som disponeras av Europeiska kommissionen. sker redovisning mot anslaget för EU-avgiften. Kommissionen rekvirerar sedan via medel från kontot. Eftersom tidpunkten för redovisningen mot anslag och rekvisitionen från EU skiljer sig åt, uppstår kassamässiga korrigeringar vid såväl redovisningen mot anslag som vid rekvisitionen. Anslagsbelastningen och rekvisitionen kan också ske under olika budgetår. Betalningen av avgift till EU medförde 2018 en kassamässig korrigering på 2 726 mil- joner kronor, eftersom kommissionen rekvirerade ett högre belopp än de avgifter som redovisades mot anslaget. medförde betalningen av EU-avgiften en kassamässig korrigering på . S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Skillnader mellan anslagsavräkning och betalningar i räntebärande flöde och Försvarsmakten disponerar omfattande anslagsmedel i det räntebärande betalningsflödet. Myndigheterna har även en omfattande investeringsverksamhet och annan anskaffning som innebär att betalningarna kortsiktigt kan avvika från redovisningen mot anslag. En sådan avvikelse ger upphov till en kassamässig korrigering. Den kassamässiga korrigeringen för räntebärande betalningsflöde uppgick till -. Det betyder att redovisat ett högre belopp mot anslag än vad som tillförts i anslagsmedel till myndighetens räntekonto. Den kassamässiga korrigeringen för Försvarsmaktens räntebärande betalningsflöde uppgick till . Det betyder att Försvarsmakten redovisat ett lägre belopp mot anslag än vad som tillförts myndighetens räntekonto i form av anslagsmedel. Redovisningen mot anslaget för statsskuldsräntor är inte helt kassamässig. En kassamässig korrigering uppstår dels till följd av att inkomsträntor på studielån periodiseras till det kvartal de avser, dels till följd av att redovis- ningen baseras på affärsdag vilket skiljer sig något från likviddag. Den sammanlagda korrigeringen för statsskuldsräntorna blev -. Av detta avser periodiseringsskillnaden för studielånen -och skillnaden mellan affärsdag och likviddag . Enskilda månader kan det uppstå stora korrigeringsposter med anledning av den sistnämnda skillnaden. betalade kommersiella radiobolag i sändningsavgifter för perioden –. Myndig- heten för press, radio och tv har periodiserat dessa på inkomsttitel så att de redovisas den period som lokalradioavgifterna avser. Det innebär att den kassamässiga korrigeringen påverkas negativt med 2018. Posten Övrigt, som uppgick till , är en restpost. Den innehåller bl.a. nettoskillnader mellan tidpunkten för redo- visning mot anslag i förhållande till tidpunkten för tillförsel av anslagsmedel hos andra myndigheter med räntekonton än , och . När det gäller icke-räntebärande flöden så uppstår den kassamässiga korrigeringen som skillnaden mellan redovisningen mot anslag eller inkomst- titlar och betalningen. Jämförelse med föregående år Den kassamässiga korrigeringen blev 1 552 mil- joner kronor 2018, vilket kan jämföras med 2017. Det är en minskning med . 2.4.31Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget består av premiepensionssystemet (premiepensionen) och fördelningssystemet (inkomstpensionen och tilläggspensionen). I den allmänna ålderspensionen ingår även garanti- pensionen för dem som saknar eller har låg inkomstgrundande pension. Utgifterna för garantipension belastar statens budget och redovisas under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Premiepensionssystemet ingår inte under utgiftstaket Premiepensionssystemet är ett helt fonderat pensionssystem. i systemet avsätts för specifika individers kommande pensioner. har beslutat att pensionssystem av denna typ inte får räknas till den offentliga sektorn i nationalräkenskaperna. Det medför att utbetalningarna av premiepension inte ingår i utgifterna under utgiftstaket för staten. Inkomst- och tilläggspension ingår under utgiftstaket, men inte i budgeten Fördelningssystemet, som omfattar inkomst- pensionen och tilläggspensionen, är ett autonomt system, vilket innebär att det ligger utanför statens budget. Utgifterna för inkomst- och tilläggspensionen omfattas dock av utgiftstaket för staten.