prop · H603121 · 2019-05-16 00:00:00 — Det vill säga en betydligt lägre marginalkostnad än den för utsläppsminskningar genererade från åtgärder inom Klimatklivet. En sådan höjning skulle dock vara svår att genomföra av andra skäl. Det finns även ett visst stöd i forskningen för att beskatta koldioxidutsläpp högre än vad som är motiverat utifrån samhällsekonomisk effektivitet om det rena Klimatklivet - En utvärdering av styrmedlets effekter, 2017. 2017/18 Budgetproposition , UO 20 Allmän miljö- och naturvård. 121SOU 2016:47 En Klimat- och luftvårdsstrategi för . Delbetänkande av miljömålsberedningen. 122Målnivåerna motsvarar 58–60 procents reduktion av växthusgaser till 2030 jämfört med . R I K S R E V I S I O N E N K L I M A T K L I V E T – S T Ö D T I L L L O K A L A K L I M A T I N V E S T E R I N G A R alternativet, i det här fallet laddinfrastrukturen, inte är fullt utbyggt.123 Om det inte är möjligt att höja koldioxidskatten kan det eventuellt vara motiverat med en kombination av stöd till laddinfrastruktur och koldioxidskatt. 3.4 Sammanfattande iakttagelser och bedömningar •Naturvårdsverkets vägledningar gällande utsläppskoefficienter baseras på livscykelanalys som inkluderar utsläppsminskningar både i och i andra länder. Det går därmed inte att bedöma hur de uppskattade utsläppsminskningarna påverkar möjligheten att nå klimatmål, som avgränsas till utsläppsminskningar i och baseras på kolinnehållet i bränslet. •Utsläppsminskningar för flera åtgärder dubbelräknas inom Klimatklivet. Detta problem uppstår när en kedja av åtgärder behövs för att generera en utsläppsminskning. För sådana åtgärder överskattas klimatnyttokvoten. •Naturvårdsverket justerar statistiken endast i de fall dubbelräkning uppmärksammas av respektive handläggare. Justeringar görs därmed inte systematiskt vilket leder till en överskattning i redovisningen av stödets effekter. Dubbelräkning kan även påverka urvalet av åtgärder inom stödet. •Alla utsläppsminskningar realiseras inte till följd av stödåtgärden. Vägledningen för hur utsläpp ska beräknas tar t.ex. inte hänsyn till hur andra styrmedel påverkar utsläppen . Det finns därmed en risk för överskattning av åtgärdens utsläppsminskningar och påverkar kostnadseffektiviteten i stödet. •Drygt hälften av de åtgärder som fått beviljat stöd är fullt additionella enligt resultaten från enkät. Övriga åtgärder skulle ha genomförts i mindre eller i full skala även utan stödet. Enkätresultaten indikerar därmed att utsläppsminskningarna överskattas. •En annan utformning av klimatnyttokvoten skulle bättre kunna spegla åtgärdens samhällsekonomiska kostnad per utsläppsminskning. •En lägre klimatnyttokvot har använts för att bevilja stöd till tank- och laddstationer samt transportåtgärder. För bedömningen av laddstationer finns underlag från . Underlagen visar att det finns anledning att stödja laddstationer för att få till stånd en marknadsintroduktion av elfordon. •Om hänsyn tas till hela åtgärdskedjan samt till andra styrmedel som påverkar utsläppen i åtgärdskedjan kan den samhällsekonomiska marginalkostnaden för utsläppsminskningen som genereras i åtgärdskedjan 123Greaker M. och Midttømme, effects and environmental externalities: Do clean technologies suffer from excess inertia?, , 143, 2016, s. 27–38. 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N biogasproduktion till biogasfordon beräknas till /kg utsläppsminskning. För åtgärdskedjan tankstation till elbil blir marginalkostnaden /kg utsläppsminskning. Om hänsyn även tas till andra samhällsekonomiska kostnaderna i form av privata incitament, externaliteter som inte är internaliserade och skillnader i inköpskostnader blir de samhällsekonomiska kostnaderna ännu högre. Även nyttorna påverkas. •Beräkningarna kan jämföras med Miljömålsberedningens analys där en höjning av koldioxidskatten på motsvarande /kg koldioxidutsläpp skulle krävas för att nå Klimatmålet till 2030. bedömer att de beräknade utsläppsminskningarna och merkostnaden för åtgärder inom Klimatklivet inte är korrekt beräknade. har identifierat ett antal brister som bidrar till att Klimatklivet inte kan sägas generera kostnadseffektiva utsläppsminskningar. Vidare visar beräkningsexempel att marginalkostnaden för utsläppsminskningar är betydligt högre än vad statistik visar när hänsyn tas till samverkan med andra styrmedel, stödets administrationskostnader med mera. Marginalkostnaderna är högre än de marginalkostnader som enligt Miljömålsberedningens analys krävs för att nå klimatmålet till 2030. bedömer därför att Klimatklivet inte är en del av en kostnadseffektiv styrmedelskombination för att nå det svenska klimatmålet till 2030. Att höja koldioxidskatten skulle vara mer kostnadseffektivt, men av andra skäl svårt att genomföra. R I K S R E V I S I O N E N K L I M A T K L I V E T – S T Ö D T I L L L O K A L A K L I M A T I N V E S T E R I N G A R 4 Rapportering till regering och riksdag 4.1 Rapportering till regeringen Regeringen har i regleringsbreven specificerat att samlat ska redovisa medelsanvändningen för anslaget Lokala klimatinvesteringar. Redovisningen rapporteras och inkluderar beslutade investeringar, förväntade resultat och, där så är möjligt, vilka sysselsättningseffekter för kvinnor och män som användningen av anslaget har gett upphov till. har gjort lägesbeskrivningarna med hjälp av underlag från samt gemensamma underlag från länsstyrelserna för åren 2016–2018. lägesbeskrivningar av arbetet med Klimatklivet ger en bild av hur stödet har fördelats mellan åtgärdskategorier och län samt vad den förväntade utsläppsminskningen kan bli.124 Lägesbeskrivningarna tar även upp problem inom programmet liksom hur utvecklingsarbetet fortskrider. Dock saknas en bedömning av de samhällsekonomiska kostnaderna för stödet. Rapporteringen av sysselsättningseffekter var knapphändig i de första lägesbeskrivningarna , men förbättrades då WSP:s utvärdering av stödet inkluderar en sysselsättningsanalys som användes som stöd för rapporteringen till regeringen. fördjupar även sysselsättningsanalysen i den andra lägesbeskrivningen 2017 för att svara mot regleringsbrevets krav om att även redogöra antaganden om sysselsättningseffekter för kvinnor och män som användningen av anslaget har gett upphov till.125 Både och betonar dock att analyserna bör tolkas med försiktighet. I miljö- och jordbruksutskottets betänkande gällande budgetpropositionen betonade utskottet att redovisningen av resultatet av olika åtgärder på klimatområdet från regeringen inte är transparenta.126 efterlyser Lägesbeskrivning av arbetet med Klimatklivet 2016–03-31NV-02570-16; . Lägesbeskrivning av arbetet med Klimatklivet , NV-04712-16; . Lägesbeskrivning för Klimatklivet , NV-01236-17; . Lägesbeskrivning för Klimatklivet , NV-44617-17; . Lägesbeskrivning för Klimatklivet , NV-01780-18. Lägesbeskrivning för Klimatklivet , NV-44617-17. 126Bet 2015/16: MJU1, Miljö- och jordbruksutskottets betänkande utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N återkommande rapportering om hur medlen inom Klimatklivet används och effekterna av införda åtgärder. I efterföljande vår- och höstbudgetpropositioner har regeringens rapportering om Klimatklivet ökat. Vårpropositionen innehåller en faktaruta som beskriver Klimatklivet och dess förväntade effekter.127 Budgetpropositionen innefattar anslagets storlek och förväntade växthusgasutsläppsminskning.128 I budgetpropositionen återgavs de beräknade sysselsättningseffekterna från WSP:s utvärdering av Klimatklivet.129 Däremot återges inte WSP:s skrivningar om att de som sysselsatts inom Klimatklivet troligen hade haft sysselsättning även utan stödet. Inte heller återges den kritik som WSP hade mot stödet gällande exempelvis dubbelräkning när flera åtgärder tillgodoräknas samma utsläppsminskning, samt att stödet ges till delar av ekonomin där det även finns andra klimatekonomiska styrmedel. I vårpropositionen 2018 presenterade regeringen en analys med effekterna av de tre större klimatsatsningarna som regeringen aviserade i budgetpropositionen : ett bonus malus-system för nya lätta fordon, bränslebytet och utökningen av Klimatklivet.130 Effekterna av dessa tre satsningar adderas till de scenarier som utgår från de styrmedel som var på plats till och med . Resultaten visar att avståndet till Klimatmålen minskar, men att det behövs ytterligare åtgärder för att nå målen. Faktarutan lyfter fram att resultatet i scenarioberäkningarna är osäkra och påverkas av de antaganden som görs, däribland antagandet om att minskningsnivån inom bränslebytet ökar till till 2030. Däremot lyfts inte statistik över utsläppsminskningen i Klimatklivet fram som osäkra. En samlad bedömning av de samhällsekonomiska effekterna av Klimatklivet saknas i såväl rapportering till regeringen som i regeringens rapportering till . 4.3 Sammanfattande iakttagelser och bedömningar •Naturvårdsverkets rapportering till regeringen är utförlig och transparent och följer de riktlinjer som ges i regleringsbrevet, men det saknas en samlad bedömning av åtgärdernas kostnadseffektivitet. 2016/17:100 ekonomiska vårproposition. 2016/17:1 Budgetproposition , utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. 2017/18:1 Budgetproposition , utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. 130Gapanalysen baseras på . Med de nya svenska klimatmålen i sikte. Gapanalys samt strategier och förutsättningar för att nå etappmålen 2030 med utblick mot 2045, 2017. R I K S R E V I S I O N E N K L I M A T K L I V E T – S T Ö D T I L L L O K A L A K L I M A T I N V E S T E R I N G A R •Regeringens rapportering till om Klimatklivet har ökat allt eftersom stödet fortskridit, men det saknas en samlad bedömning av de samhällsekonomiska effekterna av stödet. bedömer att regeringen i sin rapportering till har valt att återge en ensidigt positiv bild av det som rapporterat. Det saknas även en samlad bedömning av de samhällsekonomiska effekterna av stödet för att möjliggöra en fullständig bedömning av stödets effekter. 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Mindre olja, bättre miljö – men till vilket pris, 2008. Utformningen reducerade effekterna – utvärdering av OFFrotstödet, M2008/4791/A, 2009. , , , J., Samakovlis, E. En utvärdering av kostnadseffektiviteten i stödet till energiinvesteringar i lokaler för offentlig verksamhet, specialstudie nr 22, 2009. OH-kostnader, ESV 2008:35, 2008. Styrmedel för industriell spillvärme, en förstudie, ER 2008:15, 2008. Regional fördelning av laddinfrastruktur för beslutsomgång 2, 2016, dnr 2016-005319, 2016. Klimatvärdering av icke-publika och publika laddstationer inom Klimatklivet, . Drivmedel 2017 redovisning av uppgifter enligt drivmedelslagen och hållbarhetslagen, ER 2018:17, 2018. Ekonomiska konsekvenser av förslag, Utredning på uppdrag av Svensk Fjärrvärme, 2011. Greaker, M. och Midttømme, effects and environmental externalities: Do clean technologies suffer from excess inertia? , 143, 2016, s. 27–38. Additionality guide, fourth edition, , , 2014. Revised 1996 , . Länsstyrelsernas ärendeförteckningar , dnr 305-18-2.8, 2018. Miljö, ekonomi och politik, 2018. Krook-Riekkola A. och , P. Fjärrvärmen och de långsiktiga klimatmålen, Fjärrsyn rapport 2013:10, 2013. Regleringsbrev för avseende anslag 1:18 Klimatinvesteringar i kommuner och regioner, regeringsbeslut M2015/2551/S (delvis), 2015. Klimatinvesteringsprogrammen Klimp 2003–2012 Slutrapport, rapport 6517, 2013. R I K S R E V I S I O N E N K L I M A T K L I V E T – S T Ö D T I L L L O K A L A K L I M A T I N V E S T E R I N G A R Yttrande över promemorian Förslag till genomförande av energieffektiviseringsdirektivet i , NV-05248-13, 2014. Beslutsunderlag för verksamhetsutveckling med IT-inslag Klimatklivet IT, NV-06263-15, 2015. Lägesbeskrivning av arbetet med Klimatklivet , NV- 02570-16, 2016. Lägesbeskrivning av arbetet med Klimatklivet , NV- 04712-16, 2016. Lägesbeskrivning för Klimatklivet , NV-01236-17. Lägesbeskrivning för Klimatklivet , NV-44617-17. Med de nya svenska klimatmålen i sikte. Gapanalys samt strategier och förutsättningar för att nå etappmålen 2030 med utblick mot 2045, rapport 6795, . Vägledning i Klimatklivet – Livslängd, . Miljömålen – Årlig uppföljning av nationella miljömål 2017, 6749, 2017. Bedömning av stödmottagares genomförandekapacitet i Klimatklivet, NV-05825-15, 2017. Vägledning i Klimatklivet – beräkna utsläppsminskning, . Ändringar av förordningen (2015:517) om lokala klimatinvesteringar, skrivelse , NV-03446-17. Lägesbeskrivning för Klimatklivet , NV-01780-18. Lathund för hantering av läges- och slutrapporter, lathund , ärende nr: NV-05824-15. ., , K., Terrell, M., , M. Processutvärdering av Klimatklivets stöd till laddinfrastruktur, Utvärdering, . Förslag till princip för redovisning av restvärmepotential vid projektering av ny fjärrvärmeproduktion, utarbetad för , 2012. Statligt stöd till lokala investeringsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling, rapport /1999:8, 1999. Biodrivmedel för bättre klimat – Hur används skattebefrielsen? RiR 2011:10, 2011. Samakovlis, E. och Vredin , M. En utvärdering av kostnadseffektiviteten i klimatinvesteringsprogrammen, specialstudie nr 12, 2007. Technopolis group, Utvärdering. Processutvärdering av Klimatklivets stöd till laddinfrastruktur, slutrapport . 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Infrastruktur för snabbladdning längs större vägar – ett regeringsuppdrag, 2018. Analysmetod och samhällsekonomiska kalkylvärden för transportsektorn: ASEK 6.1, version . Vredin , M. Are Carrots as Good as Sticks? Ex of a Swedish Environmental Subsidy Programme, European Environment 16, 2006, 89–107. Klimatklivet – utvärdering av styrmedlets effekter, 2017. En klimat- och luftvårdsstrategi för , delbetänkande från 2014/15:MJU4y, Miljö- och jordbruksutskottets yttrande, Vårändringsbudget 2015. 2017/18:MJU22, Klimatpolitik. och rådets beslut (EU) 2015/1814 av om upprättande och användning av en reserv för marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelssystem och om ändring av direktiv /87/EG. Fjärrvärmelagen (2008:263). Förordningen (2004:1205) om handel med utsläppsrätter. Förordning (2007:603) om intern styrning och kontroll. Förordning (2015:517) om stöd till lokala klimatinvesteringar. Förordning (SFS 2016:358) om ändring i förordningen (2015:517). Förordning (SFS 2017:815) om ändring i förordningen (2015:517). Förordning (2018:195) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen. Klimatlag (2017:720). Kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget. Lagen (2011:1200) om elcertifikat. Lagen om vissa kostnads-nyttoanalyser på energiområdet (2014:268). 2011/12:1 Budgetproposition , bet. 2011/12:MJU1, rskr. 2011/12:99. R I K S R E V I S I O N E N K L I M A T K L I V E T – S T Ö D T I L L L O K A L A K L I M A T I N V E S T E R I N G A R 2014/15:1 Budgetproposition , bet. 2014/15:MJU1, Miljö- och jordbruksutskottets betänkande, utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, skr. 2014/15:87. 2014/15:99 Vårändringsbudget , bet. 2014/15:FiU21, skr. 2014/15:255. 2015/16:1 Budgetproposition , bet. 2015/16:MJU1, Miljö- och jordbruksutskottets betänkande, utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, skr. 2015/16:103. 2016/17:1 Budgetproposition , bet. 2016/17:MJU1, skr. 2016/17:94. 2016/17:99 Vårändringsbudget , bet. 2016/17:FiU21, skr. 2016/17:350. 2016/17:100 ekonomiska vårproposition, bet. 2016/17:FiU20, skr. 2016/17:349. 2016/17:146 Ett klimatpolitiskt ramverk för , bet. 2016/17:MJU24, Ett klimatpolitiskt ramverk för , skr. 2016/17:320. 2017/18:1 Budgetproposition , bet. 2017/18:MJU2, skr. 2017/18:115. 2018/19:1 Budgetproposition , bet. 2018/19:MJU2, skr. 2018/19:98. 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Marginell klimatnyttokvot per ansökningsomgång Tabell 12 Marginell klimatnyttokvot per ansökningsomgång 2015.1 2015.2 2016.1 2016.2 2016.3 2017.1 2017.2 2017.3 2017.4 Anm.: Kalkylränta har använts i beräkningarna av den annuitetsjusterade klimatkvoten. Källa: beräkningar utifrån statistik. R I K S R E V I S I O N E N KLIMATKLIVET – STÖD TILL LOKALA KLIMATINVESTERINGAR Klimatklivet är ett lokalt investeringsstöd som ska öka takten för att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. administrerar och beslutar i samverkan med andra centrala myndigheter och länsstyrelserna om stöd inom Klimatklivet. har granskat genomförandet, utformningen och rapporteringen av Klimatklivet. Granskningen visar att Klimatklivet i stora delar har genomförts på ett effektivt sätt men att det finns vissa brister. Det saknas till exempel en övergripande riskanalys och ansvarsfördelningen av uppgifter mellan myndigheterna är otydlig. Dessutom är de beräknade utsläppsminskningarna och merkostnaden för åtgärder inom Klimatklivet inte korrekt beräknade, vilket innebär att stödet inte kan sägas generera kostnadseffektiva åtgärder för att minska utsläppen. rekommenderar regeringen att vid införandet av eventuella nya stöd utgå från det problem som ska avhjälpas och begränsa omfattningen till vanligt förekommande åtgärder på områden där andra styrmedel saknas eller är svaga. Regeringen bör säkerställa tillräckliga tidsramar så att myndigheterna kan arbeta fram en fungerande arbetsprocess innan ett nytt stöd liknande Klimatklivet startar. Vissa av de arbetsprocesser och system som byggts upp inom Klimatklivet bör även tas tillvara. Regeringen bör också säkerställa att rapporteringen till om Klimatklivet och eventuellt nya stöd är rättvisande och innefattar de samlade samhällsekonomiska effekterna. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , Y , M , , , , , , Strandhäll, Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse om Klimatklivet