prop · H70365 · 2019-12-18 00:00:00 — Regeringens proposition 2019/20:65 En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk Regeringen överlämnar denna proposition till . Denna proposition är den första klimatpolitiska handlingsplan som regeringen, i enlighet med klimatlagen, överlämnar till . I propositionen redovisar regeringen hur det klimatpolitiska arbetet bör bedrivas inklusive de beslutade och planerade åtgärder som bidrar till att nå de nationella och globala klimatmålen. Regeringen föreslår att ökade ansträngningar görs för att integrera klimatpolitiken i alla relevanta politikområden för att nå det långsiktiga och tidsatta utsläppsmålet. Det arbetet bör innefatta att se över all relevant lagstiftning för att det klimatpolitiska ramverket ska få genomslag, att regeringen i samband med nästa översyn av respektive samhällsmål vid behov omformulerar målen så att de är förenliga med klimatmålen och att regelverket tydliggörs så att konsekvensanalyser görs av effekter för klimatet inom de politikområden där det är relevant. I handlingsplanen presenteras vilka åtgärder som regeringen avser att vidta dels på tvärsektoriell nivå, dels för olika utsläppssektorer med ett särskilt fokus på transportsektorn. Även det klimatrelaterade arbetet som regeringen avser vidta internationellt och inom EU presenteras. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. ska bli världens första fossilfria välfärdsland ...................... Kunskapsläget om klimatförändringar............................................ Utsläppsutvecklingen av växthusgaser ........................................... Utsläppsutvecklingen i världen och EU ........................... Utsläppsutvecklingen inom gränser................... Konsumtionsbaserade utsläpp och utrikes transporter ..... åtagande inom EU och internationellt .............................. Åtaganden enligt EU-lagstiftningen ................................. Kigalitillägget under Montrealprotokollet........................ Det klimatpolitiska ramverket......................................................... Nationella mål för klimatpolitiken ................................... Klimatlagen och uppföljning av klimatarbetet ................. Scenarier för växthusgasutsläpp....................................... 8.1Utvecklingen av utsläpp och upptag av växthusgaser Scenarier för etappmålet 2045.......................................... Scenarier för transportsektorns etappmål ......................... 8.4Scenarier för etappmålen 2020, 2030 och 2040 i den Ytterligare uppskattningar om utsläppsminskningar ........ Kumulativa utsläpp i förhållande till klimatmålen ........... Förutsättningar för omställning....................................................... Tvärsektoriella åtgärder för att minska utsläppen av Integrering av klimat i alla relevanta politikområden....... Prissättning av växthusgasutsläpp .................................... Forskning och innovation................................................. Lokalt och regionalt klimatarbete..................................... Åtgärder per sektor för att minska utsläppen av växthusgaser i Bygg- och anläggningssektorn ........................................ El- och värmesektorn samt avfall .................................... Skogsbruk och annan markanvändning........................... 12.1Intensifierad omställning utifrån lokala Transportsektorns utsläpp i siffror................................. 12.3Transporternas utsläpp ska minska genom transporteffektivitet, elektrifiering, hållbara förnybara drivmedel samt energieffektiva fordon och Styrning för klimatpolitisk måluppfyllelse på Ett transporteffektivt samhälle ...................................... bidra till fossilfrihet ...................................... Utsläppen bör minska i städerna................... Bättre förutsättningar för järnväg ................. Ekonomiska styrmedel för ökad Klimatstyrande skatter och avgifter för Konsumentinformation för långväga resor... Automatisering och digitalisering bör bidra till transporteffektivitet........................ 12.6Hållbara förnybara drivmedel och infrastruktur för Tillgång till laddinfrastruktur ....................... 12.6.2Elvägar – infrastruktur för laddning under 12.6.3Reduktionsplikten för bensin och diesel ökar andelen biodrivmedel ........................... 12.6.4Fossila drivmedel behöver fasas ut i 12.6.5Obligatorisk inblandning av förnybart bränsle i flyget .............................................. Fossilfria drivmedel för sjöfarten ................. 12.6.7Miljöinformation om drivmedel under Energieffektiva och klimatsmarta fordon och fartyg...... Ökad takt i omställningen av 12.7.2Förbud mot försäljning av nya bensin- och dieseldrivna bilar ska utredas.................. Behålla nya el- och gasfordon i ........ 12.7.4Ökad kunskap om att äga och köra 12.7.5Konverteringsstöd för omställning av befintlig fordonsflotta ska utredas ................. 12.7.6Åtgärder för att främja tunga vägfordon med låga utsläpp............................................ innovation för minskad klimatpåverkan ........ Energieffektiva fartyg och flygplan............... 12.7.9Test- och forskningscenter för 12.8Staten ska vara en föregångare i att minska växthusgasutsläppen från transporter ............................. 13 Kompletterande åtgärder............................................................... Ökning av kolsänkan ......................................... Avskiljning och lagring av koldioxid ............................. Verifierade utsläppsminskningar i andra länder............. 14 Europeiskt och internationellt klimatarbete .................................. Det globala genomförandet av .................... Finansiering av internationella klimatinsatser................ Klimat- och handelspolitik ............................................. Sammanfattning av delbetänkandet En klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47).................. Förteckning över remissinstanserna ............................... Klimatpolitiska rådets rekommendationer...................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .... 1 Förslag till riksdagsbeslut godkänner det som regeringen föreslår om inriktning för det klimatpolitiska arbetet (avsnitt 10.1). 2 Ärendet och dess beredning tillsattes den parlamentariska Miljömålsberedningen (dir. 2010:74). Enligt tilläggsdirektiv som beslutades (dir. 2014:165) skulle Miljömålsberedningen föreslå ett klimatpolitiskt ramverk som reglerar mål och uppföljning samt utveckla en strategi med styrmedel och åtgärder för en samlad och långsiktig klimatpolitik. redovisade Miljömålsberedningen ett delbetänkande med förslag till ett klimatpolitiskt ramverk för (SOU 2016:21). redovisade Miljömålsberedningen ett delbetänkande med förslag till etappmål och en samlad klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47). En sammanfattning av aktuella delar av delbetänkandet En klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47) finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr M2016/01735/Kl). beslutade regeringen propositionen Ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146). Propositionen innehöll förslag till en klimatlag och ett nytt långsiktigt, tidsutsatt utsläppsmål samt nya etappmål. antog regeringens förslag (bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). Klimatlagen (2017:720) trädde i kraft . överlämnade regeringen skrivelsen En klimatstrategi för (skr. 2018/18:238) till . I skrivelsen presenterade regeringen de åtgärder som vidtagits för att nå klimatmålen och riktningen för det fortsatta arbetet. Enligt klimatlagen ska regeringen ta fram en klimatpolitisk handlingsplan. Handlingsplanen ska lämnas till året efter det att ordinarie val till har hållits. bildades ett klimatpolitiskt råd som del av klimatpolitiska ramverk. presenterade rådet sin första granskningsrapport med en genomlysning av den samlade politikens utformning i förhållande till klimatmålen (dnr M2019/00761/Kl). gav regeringen i uppdrag att redovisa ett underlag till den klimatpolitiska handlingsplan som regeringen ska ta fram enligt klimatlagen. redovisade uppdraget (dnr M2019/00841/Kl). anordnade en hearing (dnr M2019/01072/Kl). I denna proposition behandlas fem tillkännagivanden från . har tillkännagett att klimatpolitiken ska sträva efter att uppnå minskade utsläpp med bibehållen god ekonomisk tillväxt samt bygga på långsiktiga spelregler som inte driver jobb eller utsläpp ur och EU (bet. 2017/18:MJU22 punkt 7, rskr. 2017/18:440). Tillkännagivandet behandlas i avsnitt 9. Regeringen bedömer att tillkännagivandet är slutbehandlat. har tillkännagett att regeringen bör ta nödvändiga initiativ för att fler län ska omfattas av regional fysisk planering (bet. punkt 2, rskr. 2018/19:31). Tillkännagivandet är inte slutbehandlat (se Prop. 2019/20:65 avsnitt 10.8). har tillkännagett att regeringens arbete för att minska klimatpåverkan från transportsektorn bör grunda sig på samhällsekonomiskt och miljömässigt effektiva åtgärder (bet. 2017/18:TU13 punkt 1, rskr. 2017/18:263). Tillkännagivandet behandlas i avsnitt 12.3. Regeringen bedömer att tillkännagivandet är slutbehandlat. har tillkännagett att regeringen bör upprätta en särskild strategi för hur man med olika it-lösningar kan minska transportbehovet liksom koldioxidutsläppen och även verka för att en motsvarande strategi tas fram på EU-nivå samt ställa särskilda krav på att offentliga myndigheter utnyttjar utrustning för distansmöten (bet. 2013/14:TU7 punkt 9, rskr. 2013/14:168). Tillkännagivandet behandlas i avsnitt 12.5 och 12.8. Regeringen bedömer att tillkännagivandet är slutbehandlat. har tillkännagett att en nationell bioekonomistrategi bör inrättas för att tillsammans med de gröna näringarna skapa större miljö- och klimatnytta (bet. 2018/19:MJU8 reservation 27 punkt 20, rskr. 2018/19:146 och 2018/19:147). Tillkännagivandet är inte slutbehandlat (se avsnitt 11.4). Denna proposition bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. 3Sverige ska bli världens första fossilfria välfärdsland Utvecklingen inom klimatområdet är oroande. Just nu smälter världens landisar och polernas havsisar, havsnivån höjs, temperaturen i haven stiger och extremväder blir allt vanligare. FN:s klimatpanels (IPCC) specialrapport om effekterna av en global uppvärmning på visar på mycket långtgående konsekvenser vid två graders uppvärmning. Miljarder människor riskerar att drabbas av vattenbrist och översvämningar och korallreven riskerar att nästintill dö ut. Skördar, fiskfångster och den biologiska mångfalden minskar dramatiskt. Den globala uppvärmningen sker i sådan takt att ekosystemen inte hinner anpassa sig. Människan är beroende av fungerande ekosystem. Detta innebär att klimatförändringarna är ett av vår tids största hot. De beslut vi tar nu är avgörande för planeten och kommande generationer. Världens länder har genom förbundit sig att begränsa den globala uppvärmningen till över förindustriell nivå och att ansträngningar görs för att hålla ökningen . Redan nu har den globala medeltemperaturen ökat med ca 1 grad jämfört med förindustriell tid och temperaturökningen fortsätter. Trots att klimatfrågan står högt på dagordningen och investeringarna i fossilfri teknik slår nya rekord, nationellt såväl som globalt, har vi ännu inte sett något tydligt trendbrott i utsläppsutvecklingen. I det globala perspektivet avstannade utsläppsökningarna , för att sedan börja öka igen. I har utsläppen minskat , men det går Kraftfulla åtgärder kommer att behövas för att ska lyckas ställa om till fossilfrihet för att leva upp till och för att uppnå regeringens ambition om att bli världens första fossilfria välfärdsland och därigenom också bidra till de åtaganden vi har genom FN:s Agenda 2030 för en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar Vi behöver säkerställa att hela är rustat för en fossilfri framtid. Politiken ska skapa förutsättningar för en successiv omställning, där hela landet är med. På så sätt kan vi undvika de mycket höga samhällskostnader som är förknippade med snabbt förändrade förutsättningar för medborgare Framtiden är fossilfri och politikens roll är att åstadkomma en långsiktig och kontrollerad systemförändring där hänsyn tas till de olika förutsättningarna som finns i våra städer och i olika landsbygder, för olika inkomstgrupper samt andra individuella förutsättningar. områden är förutsättningarna bättre för att gå, cykla och åka kollektivt i stället för med bil, medan bilen även i fortsättningen kommer att vara viktig i glest bebyggda områden. Landsbygderna har å andra sidan en viktig roll i omställningen som leverantör av klimatsmart energi och för- antog 2017 klimatlagen som bl.a. innebär att klimatmålen är vägledande för regeringens arbete. 2019, ett drygt år efter inrättandet, sin första rapport där rådet granskar hur den samlade politiken utformats i förhållande till klimatmålen. rådets slutsatser är att med beslutade styrmedel endast når halv- vägs till klimatmålet för inrikes transporter till 2030 och att minsknings- takten behöver öka till 5–för att det långsiktiga klimat- målet till 2045 ska nås. Klimatmålen ska nås. Regeringen föreslår en höjning av miljö- Flera stora klimatsatsningar, exempelvis Klimatklivet, Bränsle- bytet, ett bonus–malus-system för nya lätta fordon, stadsmiljöavtalen och industriklivet finns nu på plats. Dessa reformer skapar förutsättningar för den omställning som har påbörjat och innebär att vi tar viktiga steg mot ett samhälle som inte är beroende av fossila bränslen. krävs skarpa styrmedel och att klimatomställningen sker på ett så- dant sätt att alla har möjlighet att vara en del av lösningen. sektorer på alla nivåer (lokalt, regionalt, nationellt och internationellt) behöver bidra till en hållbar och fossilfri utveckling. För att detta ska ske behöver klimatpolitiken integreras i alla relevanta politikområden (se har tagit några viktiga steg på vägen. delar Klimatpolitiska rådets bedömning att utsläppsminskningstakten behöver öka för att klimatmålen ska nås och ser behov av att både skärpa befintliga styrmedel och besluta om nya åtgärder som fullföljer omställ- Inom ramen för initiativet Fossilfritt samarbetar hundratals aktörer från näringsliv, kommuner, regioner, forskningsinstitutioner och civilsamhällets organisationer för att nå fossilfrihet. branscher tagit fram och överlämnat s.k. färdplaner för fossilfri kon- kurrenskraft till regeringen: bergmaterialindustrin, betongbranschen, bygg- och anläggningssektorn, cementbranschen, dagligvaruhandeln, di- gitaliseringskonsultbranschen, flygbranschen, fordonsindustrin, gruv- och mineralbranschen, sjöfartsnäringen, skogsnäringen, stålindustrin, upp- värmningsbranschen samt åkerinäringen. på hur branscherna anser att omställningen till fossilfrihet kan gå till och vad politiken kan göra för att möjliggöra den. En viktig roll för i det europeiska och globala klimatarbetet är att driva på för en snabbare omställning till fossilfrihet. En förutsättning för att ska kunna ta en sådan roll är och har varit att vi visar att omställningen till fossilfrihet kan gå hand i hand med ekonomisk utveckling och välfärd. I länder som är beroende av fossila energisystem baserade på kol, olja och naturgas kan klimatomställningen uppfattas som ett hot mot konkurrenskraft, sysselsättning och välfärd. En del av problemet är att det ännu inte finns några fossilfria välfärdsländer som visar att omställningen inte bara är möjlig utan även skapar ett bättre samhälle att leva i. är ett av de länder i världen som har förutsättningar att gå före och kan visa att en fossilfri värld är möjlig. Utöver en klimatlag och ambitiösa utsläppsmål finns en bred uppslutning bakom klimatomställningen hos svenska folket och i näringslivet. Svenska företag ligger i framkant i att erbjuda innovativa lösningar. Detta ger en unik chans att påverka det globala klimatarbetet långt mer än bara genom att minska de svenska utsläppen. möjlighet att minska utsläppen globalt är påverkan genom handling. De klimatpåverkande utsläppen känner inga landsgränser så det är viktigt att de lösningar som tas fram för att ställa om har med perspektivet att de också ska kunna exporteras för att bidra till omställning i andra länder. Den svenska klimatdiplomatin samlar dessa element och syftar till att öka den globala ambitionsnivån i omställningen. har också det största stödet i världen räknat per capita till FN:s gröna klimatfond. Genom att tar ledningen i klimatomställningen stärks också vår röst och trovärdighet internationellt och vår möjlighet att driva på i de internationella klimatförhandlingarna. Detsamma gäller inom EU där är en av de mest pådrivande medlemsstaterna för att öka ambitionen i klimatarbetet och snabba på omställningen. trovärdighet inom EU och internationellt vilar på höga ambitioner och goda nationella resultat. När de länder med högst uppsatta mål, skarpast regelverk och bäst resultat uttalar sig lyssnar omvärlden. ska visa att det går att ställa om och bli ett fossilfritt land med bibehållen konkurrenskraft och välfärd. Klimatpolitiken ska inte utformas så att utsläppen bara flyttar någon annanstans på grund av att t.ex. industri eller andra verksamheter flyttar till länder med lägre miljökrav. Tvärtom kan bidra till minskade utsläpp även utanför genom att bidra till att klimatpolitiken kan skärpas inom EU och i andra länder, liksom genom att exportera klimatsmart energi och andra klimatsmarta lösningar. Regeringen är fast besluten att nå klimatmålen och åtaganden enligt . ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Närmare om propositionens innehåll Detta är den första klimatpolitiska handlingsplan som enligt klimatlagen överlämnas till . I enlighet med klimatlagen berör handlingsplanen frågor om utsläppsminskningar. Åtgärder för anpassning till ett förändrat klimat hanteras i särskild ordning, se regeringens proposition Nationell strategi för klimat- 2019/20:65 anpassning (prop. 2017/18:163). Där berörs också sambandet mellan utsläppsminskning och klimatanpassning. Propositionen inleds med ett avsnitt om kunskapsläget (avsnitt 4) följt av ett avsnitt om utsläppsutvecklingen internationellt och i (avsnitt 5). Därefter följer två bakgrundsavsnitt där det redogörs dels för åtaganden inom EU och internationellt (avsnitt 6), dels för det klimatpolitiska ramverket inklusive de nationella klimatmålen (avsnitt 7). Därefter beskrivs scenarier för utsläppsutvecklingen i (avsnitt 8). I avsnitt 9 lyfts övergripande de områden fram som skapar förutsättningar för omställningen till ett fossilfritt samhälle. Beslutade och planerade åtgärder för att minska utsläppen redovisas i tre avsnitt – tvärsektoriella åtgärder (avsnitt 10), åtgärder per sektor (avsnitt 11) och åtgärder inom transportsektorn (avsnitt 12). Kompletterande åtgärder beskrivs i avsnitt 13 och agerande inom EU och internationellt beskrivs i avsnitt 14. I bilaga 1 sammanfattas de relevanta förslagen i Miljömålsberedningens delbetänkande En klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47). I bilaga 2 finns en förteckning över remissinstanserna för remitteringen av Miljömålsberedningens delbetänkande. I bilaga 3 redogörs det för regeringens bedömningar i förhållande till Klimatpolitiska rådets rekommendationer. 4 Kunskapsläget om klimatförändringar Det är välbelagt, och genom FN:s klimatpanel (IPCC) tydliggjort och underbyggt, att det är människans påverkan på klimatet som är den huvudsakliga förklaringen till den pågående uppvärmningen. Huvuddelen av denna påverkan består i förbränningen av fossila bränslen. Förbränningen har bidragit till att halten av koldioxid i atmosfären nu överstigit 415 ppm (miljondelar) vid de officiella mätningarna på Mauna Loa-observatoriet på , vilket är betydligt högre än de förindustriella nivåerna på under 300 ppm. Även halterna av andra växthusgaser har ökat. Sammanlagt innebär detta en kraftigt förstärkt växthuseffekt. Nya mätningar visar att den globala uppvärmningen fortsätter att öka snabbt och har varit de varmaste som någonsin uppmätts. Den globala medeltemperaturen har totalt stigit med ungefär 1 grad i jämförelse med förindustriell tid. Världens temperatur har stigit fort , med 0,15–0,per årtionde, vilket illustreras i figur 4.1. Temperaturen stiger även i världshaven. Årlig avvikelse från den globala genomsnittliga temperaturen Prop. för åren 1850–1900, 1850–2017 yttemperatur i förhållande till genomsnittet 1850–1900 -0,2 -0,4 1850 1860 1870 1880 1890 1900 1910 1920 1930 1940 1950 1960 1970 1980 1990 2000 2010 Källa: Unit, 2019. Konsekvenserna av en värld som är en grad varmare upplevs . () rapporterade i sin årliga statusrapport för klimatet att effekter av extremväder i form av exempelvis översvämningar, värmeböljor, skogsbränder och tropiska stormar intensifierats i takt med den globala uppvärmningen. Bara drabbades 62 miljoner människor av extremväder, mestadels översvämningar och torka. Delar av har genomlidit en av de värsta naturkatastrofer som någonsin inträffat på det södra halvklotet – cyklonen som drabbade , och . Extrema väderförhållanden ökar både i antal och styrka och bedöms intensifieras i allt snabbare takt. Effekterna är mångfacetterade och klimatrelaterade säkerhetsrisker riskerar att underminera framsteg även inom andra delar av Agenda 2030. I polarområdena ökar avsmältningen av glaciärer och landisar vilket medför att havsnivån stiger allt snabbare med förödande konsekvenser för lågt liggande kuststater och små önationer. Temperaturökningen i sker två till snabbare än det globala genomsnittet, vilket redan har fått stora konsekvenser för arktiska ekosystem och samhällen. Även i finns tydliga tecken på klimatförändringarnas effekter. Enligt har årsmedeltemperaturen i stigit med , vilket är mer än dubbelt så mycket som den globala temperaturökningen. I har vi dessutom upplevt särskilt varma sommarmånader – med långvarigt höga temperaturer, svår torka, omfattande bränder, vattenbrist och sämre skördar vilket illustrerar att är sårbart för klimatförändringar . IPCC har visat i sin specialrapport om effekterna av en global uppvärmning på att det finns en robust skillnad i konsekvenserna mellan 1,5 och 2 graders global uppvärmning. 2019/20:65 uppvärmning är följderna bl.a. ökade extremtemperaturer, högre frekvens och intensitet av nederbörd samt troligen högre intensitet eller frekvens av torka i vissa regioner. uppvärmning förväntas mer allvarliga konsekvenser. Risken för så kallade tröskeleffekter då jorden själv sätter igång processer som förvärrar uppvärmningen och medför irreversibla effekter förväntas bli betydligt högre vid 2 än . Som ett exempel kan nämnas att världens korallrev förväntas försvinna nästan helt temperaturhöjning och minska med ca 70–. Förekomst av extremväder, havsnivåhöjningar och påverkan på hälsa, ekonomisk tillväxt, ekosystem, den biologiska mångfalden samt mat- och vattenförsörjning förväntas vara betydligt lägre än . Exempelvis förväntas hundratals miljoner färre människor återkommande bli utsatta för svåra värmeböljor, vattenbrist och fattigdom temperaturökning jämför med temperaturökning. jämfört med uppvärmning beräknas den totala havsnivåhöjningen att vara lägre och även risker för en isfri sommar på är lägre. På lång sikt handlar det om skillnad i många meters havsnivåhöjning globalt. Av IPCC:s specialrapport framgår att om uppvärmningen fortsätter i nuvarande takt kommer temperaturen mycket troligt att överskrida . FN:s miljöprogram () visar i rapporten 2018 att vi med uppfyllandet av nuvarande åtaganden under är på väg mot ungefär uppvärmning till slutet av århundradet.