prop · H60375 · 2019-03-19 00:00:00 — delar således inte regeringens bedömning att det tidigare tillkännagivandet är slutbehandlat, och anser alltjämt att det skyndsamt bör utredas hur parts- och branschsamverkan kan utvecklas sedan modellen med ett gemensamt filmavtal slutat gälla. Regeringen avser att utvärdera parts- och branschsamverkan i linje med tillkännagivande när tillräcklig tid har förflutit för att en utvärdering av branschråden ska kunna bli meningsfull. Regeringen följer löpande utvecklingen. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 9 om finansieringen av filmpolitiken*: har tillkänna- gett för regeringen vad utskottet anför om att skyndsamt utreda en alternativ finansiering av filmpolitiken med utgångspunkt i att behålla den nuvarande mervärdesskattesatsen på biografbiljetter (bet. 2015/16:KrU11 s. 31). I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 17 s. 34) redovisade regeringen sin avsikt att genomföra en bred utvärdering av den nya filmpolitiken. Utvärderingen kommer att genomföras i linje med tillkännagivande när tillräcklig tid har förflutit för att en utvärdering ska kunna bli meningsfull. utvecklingen och överväger vid behov justeringar. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 2016/17:1, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (Fi 79) och 2017/18:75 (Ku 14). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 7 om AB Svenska Spels bidrag till kulturverksamhet: Vid Svenska beslutades om disposition av bolagets vinst i enlighet med beslut. beslutade regeringen om bidrag till med anledning av firandet av 100-årsjubileum (Ku2018/00279/KO). beslutade regeringen om bidrag till Stiftelsen med anledning av 100-årsminnet av (Ku2018/01691/KO). Besluten finansierades med de ackumulerade vinstmedel som bolagsstämman i AB beslutat t.o.m. årsstämman för konst, teater och andra kulturella ändamål. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Prop. 2016/17:1, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (Ku 23) och skr. 2017/18:75 (Ku 14). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 7 om AB Svenska Spels bidrag till kulturverksamhet: Vid Svenska beslutades om disposition av bolagets vinst i enlighet med beslut. beslutade regeringen om bidrag till med anledning av firandet av 100-årsjubileum (Ku2018/00279/KO). beslutade regeringen om bidrag till Stiftelsen med anledning av 100-årsminnet av (Ku2018/01691/KO). Besluten finansierades med de ackumulerade vinstmedel som bolagsstämman i AB beslutat t.o.m. årsstämman för konst, teater och andra kulturella ändamål. Offentlighet, sekretess och integritet 2015/16:2496 (delvis), bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ku 18). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 8 om informationsteknik och demokrati*: har tillkänna- gett för regeringen vad utskottet anför om att den ställer sig bakom det som utskottet anför om åtgärder för att informationsteknikens potential utnyttjas i syfte att främja demokratin (bet. 2016/17:KU15 s. 40 f.). Myndigheten för digital förvaltning inledde sitt arbete . Myndigheten har i uppgift att samordna och stödja den förvaltningsgemensamma digitaliseringen samt att ansvara för den förvaltningsgemensamma digitala infrastrukturen. Myndigheten har även i uppgift att främja öppen och datadriven innovation samt tillgänglig- görande av öppna data och vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen. För att förstärka arbetet med öppna data har uppdrag tidigare getts till om att främja statliga myndigheters arbete med att tillgängliggöra data för vidareutnyttjande (Fi2015/02025/SFÖ och Fi2016/01537/SFÖ). har i slutrapportering av uppdraget konstaterat att mognadsgraden kring öppna data har ökat bland statliga myndigheter jämfört med . Därtill har fått ett uppdrag att främja vidareutnyttjandet av öppna data och datadriven innovation (Fi2017/02164/DF). Arbetsförmedlingen har fått i uppdrag att vara projektledare för for (Fi2018/01235/DF). for är ett initiativ som syftar till att öka kunskapen om och demonstrera värdet av tillgängliggörande och återanvändande av öppna offentliga data. Regeringen har även låtit göra en översyn av datadrivna förvaltning. konstaterar bl.a. att det finns behov av en övergripande styrning av den offentliga förvaltningens hantering av data, t.ex. genom en datapolicy (Reviews of Digital Transformation: Going Digital in ). Punkten är inte slutbehandlad. 2016/17:116, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ku 20). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om att bevara varje museums särart*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör bejaka varje museums särart utifrån dess samlingar och museernas uppgift att tillgängliggöra dessa. Ärendet bereds i med inriktningen att regeringen tillmötesgår detta genom olika pågående processer som gäller styrningen av de statliga museimyndig- heterna. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 3 om donation av föremål*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör utreda förutsätt- ningarna för statliga museer att kunna donera föremål genom gåvor även utanför det allmänna museiväsendet. Regeringen beslutade förordningen (2017:564) om statliga museers förfogande över museiföremål. Enligt förordningen får de statliga museerna genom gåva överlåta museiföremål som har ett begränsat kulturhistoriskt och vetenskapligt värde till annan offentlig verksamhet, till museer utanför det allmänna museiväsendet och till ideell kulturarvsverksamhet. Förord- ningen trädde i kraft . informerades om detta i budgetpropositionen (2017/18:1 utg. omr. 17 avsnitt 3.6.1). Regeringen bedömde att tillkännagivande därmed var slutbehandlat. delade inte denna bedömning och har beslutat om ett nytt tillkännagivande (jfr rskr. 2017/18:91 punkt 9). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 22 om transporthistoriska museer*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör ta fram lagstiftning till skydd för det rörliga kulturarvet. fick i regleringsbrevet i uppdrag att undersöka förutsättningarna för lagstiftning till skydd för det rörliga kulturarvet. Uppdraget rapporterades till regeringen genom rapporten ”Det rörliga kulturarvet. Förutsättningar för en lagstiftning till skydd för det rörliga kulturarvet”. Ärendet bereds i . Punkten är inte slutbehandlad. Förebyggande av våldsbejakande extremism 2016/17:3287 (delvis), bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ku 21). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 5 om att säkerställa att verksamheter som stöder våldsbejakande extremism inte tilldelas statliga eller kommunala medel*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att verksamheter eller åtgärder som riskerar att stödja radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism inte ska få statliga eller kommunala medel. Regeringen borde utarbeta en strategi för att säkerställa att det inte sker (bet. 2016/2017:KU23 s. 36 f.). Regeringen tillsatte en utredning som ska se över demokrativillkoren i statsbidragsförordningar och tillämpningen av dessa villkor (dir. 2018:19). Syftet med översynen är att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar såsom de formuleras i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Uppdraget ska redovisas . Punkt 8 om individer som lämnar extremistiska miljöer, återvändare och kunskapshöjande åtgärder*: har ställt sig bakom det som utskottet anför dels om behovet av avhopparverksamhet och om att regeringen bör överväga statlig avhopparverksamhet, dels om behovet av ökad kunskap hos kommunerna, skolan och andra aktörer och tillkännager detta för regeringen. Center mot våldsbejakande extremism vid har bl.a. som uppgift att ge behovsanpassat stöd till kommuner, myndigheter och andra aktörer som i sin verksamhet har att hantera frågor om våldsbejakande extremism. Stödet ska bygga på forskning och beprövad erfarenhet och centret ska verka för en kunskapsbaserad praktik. har centret även öppnat en stödtelefon dit yrkesverksamma kan ringa för att få råd och stöd. I syfte att förbättra stödet till individer i riskzonen och till dem som redan är involverade i våldsbejakande extremism har utvecklat utbildningsmaterial och samtalsstöd för personalen som arbetar inom de särskilda ungdomshemmen och missbruksvården (Ju2018/02957/). Kriminalvården har utvecklat vägledning, utbildning och stöd för sina personalgrupper i deras arbete med klienter samt ett särskilt stöd för anlitande av trosföreträdare vid själavård. Myndigheten har också fått i uppdrag att långsiktigt förankra det förebyggande arbetet inom myndigheten (Ju2016/06988/, Ju2017/08663/). Det har också vidtagits kunskapshöjande åtgärder. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har intervjuat ungdomar om deras erfarenheter (Ku2016/02190/D) och Barnombuds- mannen har pratat med barn om direkta och indirekta erfarenheter av våldsbejakande islamistisk extremism samt sammanställt befintlig forskning om barns erfarenheter (Ku2018/00061/D). Punkt 10 om ensamagerande våldsverkare*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om ensamagerande terrorister och forskning om mekanismerna bakom självradikalisering och tillkännager detta för regeringen. Arbetet mot våldsbejakande extremism omfattar tre identifierade miljöer: vänsterextremism, högerextremism och islamistisk extremism, inklusive ensamagerande gärningspersoner som kan motiveras till våldshandlingar av olika extremistiska ideologier, men inte tillhör etablerade grupper eller nätverk. har frågor om självradikalisering och ensamagagerande gärningspersoner lyfts fram i olika rapporter. Den nationella samordnaren tog i samarbete med forskare från fram rapporten Den ensamme terroristen? – om lone wolfs, näthat och brinnande flyktingförläggningar (2017). redovisade den nationella samordnaren betänkandet Våldsbejakande extremism – en forskarantologi (SOU 2017:67) som innehåller en översikt av relevant forskning, inklusive riskfaktorer för självradikalisering. FOI har ett pågående uppdrag att öka kunskapen om vilken roll våldsbejakande extremistisk propaganda spelar vid självradikalisering med särskild fokus på ensamagerande personer (Ju2018//01289/). redovisade FOI rapporten – profiler, riskbedömningar och digitala spår (FOI, 2019). Myndigheten har analyserat befintlig forskning samt olika riskbedömningsinstrument. En av rapportens slutsatser är att ensamagerande gärningspersoner ofta lämnar digitala spår, t.ex. i manifest och digitala dagböcker. I syfte att utveckla det förebyggande arbetet har FOI utvecklat ett nytt textanalysverktyg – PRAT – – som kan användas som komplement i riskbedömningar av potentiella ensamagerande våldsverkare. Punkt 11 om värderingsbaserat arbete mot bristande jämställdhet, homofobi och hedersförtryck samt rasism*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör överväga ytterligare satsningar på ett värderingsbaserat arbete mot bristande jämställdhet, homofobi och hedersförtryck samt rasism. har i uppdrag att främja utvecklingen av förebyggande insatser mot bland annat hedersrelaterat våld och förtryck. delredovisade myndigheten arbetet med sitt uppdrag att sammanställa, sprida och utveckla effektiva arbetsmetoder för våldsförebyggande arbete med unga män och pojkar i hederskontext. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen har gett Forum för levande historia i uppdrag att –2019 genomföra en stor utbildningsinsats om olika former av rasism och intolerans i historien och . Uppdraget omfattar även utbildning om bl.a. homofobi och transfobi. Syftet är att satsningen ska bidra till att skapa ett jämlikt samhälle präglat av respekt för alla människors lika värde och rättigheter och till att främja demokratin. Regeringen har vidare gett i i uppdrag att bidra till att stärka statliga och kommunala verksamheters förmåga att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck, barnäktenskap, tvångsäktenskap samt könsstympning av kvinnor och flickor (hedersvåld m.m.). I uppdraget ingår bl.a. att driva en stödtelefon för rådgivning till yrkesverksamma i ärenden som rör barn och vuxna som är utsatta eller riskerar att utsättas för hedersvåld m.m. Uppdraget delredovisades och ska redovisas i sin helhet . Utredningen om starkare skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv lämnade sitt slutbetänkande Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet (SOU 2018:69). Utredningen föreslår bl.a. införande av en straffbestämmelse om barnäktenskap i , en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv och införande av utreseförbud i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga samt utökade möjligheter att omhänderta och spärra pass enligt passlagen (1978:302). Följande punkter är inte slutbehandlade: 5, 8, 10 och 11. Kommunala och regionala frågor 2915/16:2496 och delvis mot. 2015/16:2182, bet. 2016/17:KU17 redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ku 24). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om åtgärder för att öka antalet förtroendevalda m.m.*: har tillkännagett för regeringen att regeringen bör återkomma med förslag på hur förtroendeuppdragen ska utformas så att fler människor lockas att engagera sig politiskt, hinder mot nyrekrytering minskar och ungdomar ges ökade möjligheter att delta aktivt i den demokratiska processen. överlämnade demokratiutredning – Delaktighet och jämlikt inflytande betänkandet Låt fler forma framtiden! (SOU 2016:5) till regeringen. För att underlätta för förtroendevalda att förena ett uppdrag med arbets- och familjeliv och för att skapa bättre förutsättningar för underrepresenterade grupper att ta uppdrag föreslog utredningen att förtroendevalda ska ges möjlighet att vara föräldralediga eller sjukskrivna, och därefter kunna återgå till sitt förtroendeuppdrag. Förslaget behandlades i regeringens proposition En ny kommunallag (prop. 2016/17:171). Genom kommunallag, som trädde i kraft , tydliggjordes att kommuner och landsting kan besluta att ge kommunal- och landstingsråd möjlighet att vara t.ex. föräldralediga. Därutöver har Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällsfrågor (MUCF) haft i uppdrag att 2014–2017 genomföra insatser i syfte att fler unga kvinnor och män ska ta på sig uppdrag som politiskt förtroendevalda. Uppdraget innefattade även insatser för att motverka att unga politiker väljer att lämna sina uppdrag (U2014/03352/UC). konstaterar regeringen i budgetpropositionen (prop. 1 s. 52) att det, trots utvecklingen mot en i flera avseenden förbättrad representation i de folkvalda församlingarna sett , behövs ett fortsatt arbete för ett breddat och mer jämlikt deltagande i de Det huvudsakliga ansvaret för att förbättra den sociala representativiteten ligger dock hos de politiska partierna eftersom de ansvarar för nominerings- och rekryteringsprocesserna inför allmänna Utvidgat skydd mot diskriminering i form av bristande tillgänglighet 2016/17:220, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ku 25). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om utvärdering av det utvidgade skyddet*: har tillkännagett för regeringen att den ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör utvärdera det utvidgade skyddet mot diskriminering i form av bristande tillgänglighet (bet. 2017/18:AU3 s. 9). Den aktuella lagändringen trädde i kraft och någon utvärdering av den har ännu inte påbörjats. Ärendet bereds i . Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 2017/18:1, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ku 28). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 8 om AB Svenska Spels bidrag till kulturverksamhet: Vid Svenska beslutades om disposition av bolagets vinst i enlighet med beslut. beslutade regeringen om bidrag till Stiftelsen med anledning av 100-årsminnet av (Ku2018/01691/KO). Besluten finansierades med de ackumulerade vinstmedel som bolags- stämman i AB beslutat t.o.m. årsstämman för konst, teater och andra kulturella ändamål. Punkten är slutbehandlad. Punkt 9 om donation av föremål*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör utreda förutsätt- ningarna för statliga museer att kunna donera föremål genom gåvor även utanför det allmänna museiväsendet. Ärendet bereds i med målet att frågan ska hanteras . Se även redogörelse under rskr. 2016/17:281 punkt 3. Punkt 10 om former för samverkan och inflytande inom filmområdet*: har tillkännagett för regeringen att den ställer sig bakom det som utskottet anför om att skyndsamt utreda hur parts- och bransch- samverkan inom filmområdet kan utvecklas sedan modellen med ett gemensamt filmavtal har slutat gälla (bet. 2017/18:KrU1 s. 7). Regeringen avser att utvärdera parts- och branschsamverkan i linje med tillkännagivande när tillräcklig tid har förflutit för att en utvärdering av branschråden ska kunna bli meningsfull. Regeringen följer löpande utvecklingen. Se även redogörelse under rskr. 2015/16:289 punkt 7. Ärendet bereds i . Följande punkter är inte slutbehandlade: 9 och 10. En strategi för arbetet med mänskliga rättigheter i Skr. 2016/17:29, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ku 29). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 2 om en nationell rättigheter*: har tillkännagett för regeringen att den ställer sig bakom det som anförs av utskottet om att regeringen skyndsamt på nytt ska låta utreda frågan om en nationell rättigheter i (bet. 2017/18:KU6 s. 10 f.). Som redogjordes för i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 1, avsnitt 8.13.2) beslutade om ett uppdrag att utreda frågan om inrättande av en nationell rättigheter (Ku2017/02610/DISK). Regeringen bedömde i propositionen därmed tillkännagivande som slutbehandlat. 2017/18:3117 yrkandena 1–3, bet. Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om arbete mot antisemitism*: har tillkännagett för regeringen att den ställer sig bakom det som utskottet anför om arbete mot antisemitism (bet. 2017/18:KU32 s. 6 f.). Flera satsningar mot antisemitism pågår, bl.a. inom ramen för politiken för nationella minoriteter och regeringens nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. Se budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 1 avsnitt 9.4 samt utg.omr. 13 avsnitt 4.4.2). Arbetet med att tillgodose tillkännagivande kommer därmed att fortsätta. Kultur och fritid för barn och unga 2017/18:3068 yrk. 5 och delvis mot. 2017/18:3071 yrk. 2 och 3, bet. Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 8 om Skapande skola*: har tillkännagett för regeringen att den ställer sig bakom det som utskottet anför om att vidareutveckla Skapande skola (bet. 2017/18:KrU6 s. 21). Ärendet bereds i . 2017/18:3855 yrk. 21, bet. Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 12 om föreningslivet på landsbygden*: har tillkännagett för regeringen att den ställer sig bakom det som utskottet anför om förenklingar i administrationen av stöd till föreningslivet på landsbygden (bet. 2017/18:MJU18 s. 35). Många av föreningslivets insatser sker inom ramen för landsbygds- programmet. Inom ramen för landsbygdsprogrammet pågår kontinuerligt ett förenklingsarbete både på nationella nivå och på EU-nivå. Förenkling sker bland annat genom informationsinsatser och genom regelföränd- ringar. Regelförändringar till följd av den så kallade Omnibus-översynen trädde i kraft . Omnibus-översynen möjliggör användandet av schabloner, klumpsummor och andra metoder som förenklar för projektägare. Med anledning av Omnibus-översynens ikraftträdande finns behov av ändring av landsbygdsprogrammet. Regeringen beslutade om en skrivelse till Europeiska kommissionen om ändring av landsbygdsprogrammet. Regeringen driver inför kommande programperiod 2021–2027 att det ska bli enklare för projektägare att ta del av stöd i landsbygdsprogrammet. Civila samhället inklusive trossamfund 2017/18:3189 yrkande 5, delvis mot. 2017/18:1737, 1916, 2273 av 2815 yrkande 28, 3586 yrkande 13, 3685 yrkandena 41 och 48 samt 3735) yrkandena 6 och 7, bet. Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om hedersrelaterade brott (reservation 2)*: har tillkännagett för regeringen vad som anförs i reservationen om att lika viktigt som det är att stödja organisationer som motverkar hedersrelaterade brott, är det att dra en tydlig gräns mot föreningar och organisationer som accepterar eller i vissa fall rentav legitimerar hedersrelaterat förtryck och hederstraditioner. Hedersstrukturer har ingen plats i ett jämställt och demokratiskt samhälle, och offentliga bidrag ska därför inte ges till organisationer som accepterar hedersrelaterad brottslighet. överlämnade Utredningen om översyn av statens stöd till trossamfund betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18). Utredningen föreslår en ny lag om stöd till trossamfund. Enligt förslaget ska trossamfund inte kunna få stöd om de inom ramen för sin verksamhet exempelvis utövar våld, tvång eller hot mot person, kränker ett barns rättigheter på sådant sätt att det finns påtaglig risk för att barnets hälsa eller utveckling skadas eller rättfärdigar, främjar eller uppmanar till sådana typer av kränkningar. Den föreslagna lagen innehåller även bestämmelser om återkallelse av stödberättigande om ett trossamfund inte längre uppfyller villkoren för stöd. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen tillsatte vidare en utredning som ser över demokrativillkoren i statsbidragsförordningar (dir. 2018:19). Syftet med översynen är att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar såsom de formuleras i regeringsformen och i de internationella konven- tionerna om mänskliga rättigheter. Uppdraget ska redovisas . En kulturskola för framtiden 2017/18:164, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om nationellt mål: beslutade regeringen förordning om statsbidrag till kommuner som bedriver kulturskole- verksamhet (SFS 1548). Politik för en gestaltad livsmiljö 2017/18:110, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. gav regeringen i uppdrag att förstärka arbetet med arkitektur och gestaltad livsmiljö (N2018/02273/SPN). gav regeringen i uppdrag att i samarbete med statliga fastighetsförvaltare, utarbeta ett metodstöd för hur upp till en procent av budgeten för ett byggprojekt, vid nybyggnation, om- eller tillbyggnad, kan avsättas till bild- eller formkonstnärlig gestaltning när staten bygger (Ku2018/01350/KO). Uppdraget ska redovisas till () . gav regeringen i uppdrag att i samarbete med , Statens centrum för arkitektur och design och samla och redovisa kunskap om och goda exempel på hur kulturhistoriska värden kan integreras och tas till vara i plan- och byggprocesser. (Ku2018/01351/KL) beslutade regeringen att skriva av riksdagsskrivelsen. Journalistik i hela landet 2017/18:154, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen förordning om ändring i presstödsförordningen (1990:524) och förordning om ändring i förordningen (2010:1062) med instruktion för Myndigheten för press, radio och tv (SFS 1729 och 1730). beslutade regeringen mediestödsförordning, förordning om upphävande av förordningen (2016:137) om utvecklingsstöd till tryckta allmänna nyhetstidningar, förordning om ändring i förordningen (2010:1062) med instruktion för Myndigheten för press, radio och tv och förordning om ändring i offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641), och (SFS 2053–256). 2017/18:199, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om lagförslag om en stärkt minoritetspolitik: utfärdade regeringen de lagar antagit (SFS 1367–1369). beslutade regeringen förordning om ändring i förordningen (2009:1299) om nationella minoriteter och minoritetsspråk (SFS 1967). En politik för engagemang – långsiktighet och oberoende för civil- 2017/18:246 bet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att lägga skrivelse Kultur i hela landet Skrivelse 2017/18:264. bet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att skriva av riksdags- Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service 2017/18:261, bet. Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om regeringens förslag i övrigt: a)utfärdade regeringen de lagar antagit (SFS 1893–1896).