prop · H70344 · 2019-11-21 00:00:00 — 110Se Brå 2018, En modell för uppföljning av rättskedjans myndigheter. 2009/10:1 Utgiftsområde 4, s. 20. 2010/11:1 Utgiftsområde 4, s. 19; Prop. 2013/14:1 Utgiftsområde 4 s.16; Prop. 2014/15:1 Utgiftsområde 4, s. 20. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N myndigheternas arbete.113 Förhållandet mellan polis och åklagare får en något större tyngd än övriga samband mellan myndigheterna.114 Regeringen har återkommande tagit upp att man har vidtagit åtgärder för att öka effektiviteten i rättsväsendet, liksom att hela rättskedjan har förstärkts kraftigt. I samband med detta har regeringen uttryckt att för att resursanvändningen ska bli effektiv måste verksamheterna utvecklas och myndigheterna samarbeta.115 Regeringen har lyft att det är viktigt att följa upp hur anmälda brott hanteras i rättskedjans olika delar för att kunna bedöma rättsväsendets resultat.116 har flödet i rättskedjan haft en mer framträdande plats i resultatredovisningen genom att redovisas under en egen underrubrik. Bedömningen av flödet i rättskedjan har inte skett i förhållande till en samlad övergripande målsättning om till exempel total genomströmningstid, utan utgått från indikatorer kopplade till olika led i kedjan. I redovisningen av analyser och slutsatser ingår en kortare analys av rättsväsendet och flödet i rättskedjan, och en närmre genomgång av de olika verksamhetsområdena, som utgår från de olika verksamhetsmålen. Sammantaget har rättskedjeperspektivet kontinuerligt berörts i olika avseenden. skedde hänvisningar till rättskedjan generellt i anslutning till andra frågor som rör flera led i kedjan, såsom investeringar i rättsområdet, brottmålshanteringen eller vikten av ett effektivt flöde i rättskedjan. Fokus har i dessa sammanhang inte minst varit på polis och åklagare snarare än övriga led i kedjan. har resultatredovisningen av flödet i rättskedjan behandlats på ett mer framträdande sätt i budgetpropositionerna . Analys och slutsatser har ett övergripande perspektiv och ett närmre fokus på de olika verksamhetsområdena. 3.1.3 Övergripande uppföljning och analyser har även gått igenom huruvida det i de styrande dokumenten och underlagen finns inslag av övergripande uppföljning och analys. Som tidigare nämnts utgår regeringen i sin resultatredovisning från de mål och målformuleringar som är knutna till de olika verksamhetsområdena, och uppföljningen är knuten till dessa olika verksamhetsområden. Vidare sker en mer samlad bedömning inom ramen för redovisningen av flödet i rättskedjan. Däremot har det i regeringens budgetpropositioner inte ingått uppföljning av det 2009/10:1 Utgiftsområde 4, s. 26. 114Se exempelvis prop. 2012/13:1 Utgiftsområde 4, s. 13; prop. 2013/14:1 Utgiftsområde 4, s. 15; prop. 2014/15:1 Utgiftsområde 4, s. 42; prop. 2017/18:1 Utgiftsområde 4, s. 42. 115Se exempelvis prop. 2013/14:1 Utgiftsområde 4, s. 12; prop. 2010/11:1 Utgiftsområde 4, s.34, 40; prop. 2013/14:1 Utgiftsområde 4, s.11; prop. 2013/14:1 Utgiftsområde 4 s.10. 116Se exempelvis prop. 2014/15:1 Utgiftsområde 4, s. 37; prop. 2015/16:1 Utgiftsområde 4, s. 28. R I K S R E V I S I O N E N S T Y R N I N G E N A V R Ä T T S K E D J A N fullständiga utfallet i rättskedjan, såsom att följa ärenden genom hela kedjan och inte bara inom och delvis mellan myndigheterna. Frågan hur rättskedjans verksamhet kan och bör följas upp är inte ny och det har konstaterats att den nuvarande uppdelade uppföljningen både gör det svårt att exempelvis följa kedjan som helhet och skapar negativ anpassning i myndigheternas verksamhet för att de ska kunna redovisa ”bra” statistik.117 Andra övergripande analyser inkluderar myndigheternas gemensamma prognosrapport och beställningar till Brå och Statskontoret. Som exempel på analyser av helheten redovisade Brå 2018 ett uppdrag där de tog fram ett förslag på en annan uppföljning av rättskedjan som bättre ska tillgodose kedjeperspektivet och flödet genom hela rättskedjan, bland annat genom att relatera myndigheternas olika mått till varandra samt till effekter snarare än prestationer.118 Vidare har Statskontoret 2019 utvärderat nyttan av myndigheternas gemensamma prognoser över verksamhetsvolymerna i rättskedjan. Statskontoret konstaterade då att prognoserna är av begränsad nytta och bör utvecklas.119 har, genom budgetsamordningsfunktionen och analysfunktionen, enligt uppgift inlett ett projekt tillsammans med för att hitta bättre verktyg för analys av konsekvenser av satsningar och lagändringar på rättsväsendet för att kunna fånga upp detta bättre i budgetprocessen. Arbetet försvåras enligt av att sambanden inte alltid är tydliga och av att budgetprocessen har ett kortsiktigt fokus, men departementet anser att det behövs ett långsiktigt fokus för att kunna sätta in resurser till myndigheterna i rätt läge. Projektet sägs kunna ge ett mer långsiktigt perspektiv än vad den årliga budgetprocessen tillåter.120 De dokumenterade rutinerna och riktlinjerna inom nämner prognoser, ramberedning och resultatanalyser som viktiga underlag. Rutinerna anger vad prognoserna och ramberedningen bör innehålla121 samt vilka underlag som kan användas för resultatanalyserna.122 Handläggarna uppger att deras viktigaste underlag är årsredovisningar, budgetunderlag, återrapportering från särskilda uppdrag, myndigheternas anslagsprognoser och de gemensamma 117Brå 2018, En modell för uppföljning av rättskedjans myndigheter. 2018:8, s 39–45. Även Statskontoret har påpekat att regeringen delvis bör flytta fokus i sin uppföljning till att se helheten i stället för enskilda delar. Statskontoret 2016, Utvecklad styrning - om sammanhållning och tillit i förvaltningen 2016:26, s 24, 27f. 118Se Brå 2018, En modell för uppföljning av rättskedjans myndigheter. 119Se Statskontoret 2019, Myndigheternas prognoser över flödet i brottmålsprocessen 2019:4. 120Intervju chefstjänsteman, . 121Exempelvis förklaringar av vilka antaganden och beräkningar som ligger bakom prognoserna och en sammanställning över departementets prioriteringar. 122Exempelvis statistikuppgifter, myndigheternas årsredovisningar, utredningar, revisioner, uppföljning av myndighetsdialoger. 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N prognoserna över verksamhetsvolymer i rättskedjan som myndigheterna tar fram.123 Av dessa är det de gemensamma prognoserna som har en mer övergripande karaktär. Även forskning och rapporter från Brå samt Statskontoret kan utgöra underlag. Departementet begär även in uppgifter från myndigheterna när behov uppstår och följer vissa nyckeltal utifrån ett kostnads- och resursperspektiv.124 Sammantaget har uppföljning och viktigare underlag i begränsad omfattning ett helhetsperspektiv, även om rapporter med sådan inriktning beställs från externa aktörer. Departementet har däremot vidtagit åtgärder för att förbättra möjligheterna till övergripande analyser. 3.2 Myndigheternas återrapportering och styrning Myndigheterna bör utöver ett myndighetsinternt perspektiv även beakta ett kedjeperspektiv i intern styrning och i underlag till regeringen. har därför undersökt om myndigheterna i sina budgetunderlag, årsredovisningar och verksamhetsplaner för åren 2010–2018 hänvisar till rättskedjan och närliggande frågor, såsom samverkan, utöver den egna verksamheten, samt om myndigheterna lyfter likartade fokusområden i dokumenten. Dessa dokument utgör viktiga underlag för , och redogör ur olika synvinklar för inriktningen i myndigheternas verksamheter. I budgetunderlagen presenterar myndigheterna sina äskanden för det kommande budgetåret, tillsammans med sina respektive fokusområden, satsningar och behov. Vilka aspekter som respektive myndighet tar upp är relativt mellan åren. Det varierar dock något efter omvärldsfaktorer, exempelvis får omorganisationerna av Polisen, och Kriminalvården runt 2015 utrymme i samband med att de genomförs liksom att migrantströmmarna diskuteras . Vissa fokusområden, såsom IT-utveckling och kompetensförsörjning, går igenom i alla led i kedjan. Det är ovanligt att fokusområden som kopplar till sakfrågor inom rättskedjans verksamhet går igenom alla led i kedjan. Om en sakfråga, exempelvis sexualbrott eller arbetet mot organiserad brottslighet, tas upp av flera led är det av , samt antingen eller Kriminalvården, men inte alla fyra. Ett undantag är ungdomsbrottslighet som lyfts av alla fyra 2013 (övriga år lyfts det av 2–3 av myndigheterna). 123Intervju budget- och myndighetshandläggare, . 124Intervju ledningsstöd, ; huvudman, ; 2019-01-08:1. R I K S R E V I S I O N E N S T Y R N I N G E N A V R Ä T T S K E D J A N av flera av myndigheterna.125 fokuserar i sina prioriteringar nästan uteslutande på myndighetsinterna, i huvudsak administrativa, frågor. Även om fokusområdena i de olika myndigheternas budgetunderlag inte är direkt motstridiga går de heller inte i takt; exempelvis börjar prioritera trafikbrott 2010, men nämner detta först . Det förekommer att frågor som berör flera myndigheter bara lyfts av en; exempelvis nämner Kriminalvården i budgetunderlaget att de har en dialog med om flytten av ansvaret för transport av frihetsberövade, något som inte nämner. Fokusområdena i budgetunderlagen följer till stor del fokusområdena i regleringsbreven. Hänvisningar till övriga rättskedjan görs främst av de senare leden i kedjan, mest av Kriminalvården som återger vad de övriga myndigheterna har tagit upp i den gemensamma prognosen över verksamhetsvolymerna i rättskedjan med hänvisning till att resultaten i övriga kedjan påverkar klienttillströmningen till Kriminalvården (även om sambanden är komplexa och andra faktorer utanför kedjan också påverkar). lyfter kedjeperspektiv , till exempel i förhållande till att Polisens prioriteringar påverkar domstolarna126 och att tillskott i tidigare led i kedjan innebär att även domstolarna behöver mer medel.127 upprepar genomgående att myndigheten är en viktig länk i rättskedjan som inte får bli en flaskhals, varför satsningar på Polisen måste leda till konsekvensförstärkningar av Åklagarmyndigheten.128 gör sällan kopplingar till rättskedjan. Hänvisningarna till kedjan minskar generellt . Fokus i myndigheternas årsredovisningar är på respektive myndighets egna prestationer även om de alla i viss utsträckning i olika avseenden hänvisar till ett rättskedjeperspektiv, inte minst under den tidigare delen av perioden. har bland annat hänvisat till övergripande mål för rättsväsendet och kriminalpolitiken samt till de tidigare regleringsbrevens formulering om att ett rättskedjeperspektiv ska beaktas. Myndigheten har också framför allt i den tidigare delen av perioden lyft samverkan med andra myndigheter, främst , bland annat för att motverka olika 125Åklagarmyndigheten anger som möjlig delvis förklaring att departementet har framfört att budgetunderlagen bör kortas. , om styrningen av rättskedjan – faktagranskning. 126Domstolsverket, Budgetunderlag 2010–2012. 127Domstolsverket, Budgetunderlag 2013–2015. 128Se exempelvis , Budgetunderlag 2010–2012, 2013–2015, 2015–2017, 2017–2019, 2018–2020. 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N brottstyper129 liksom samarbete med avseende verksamhetsplanering.130 Även har belyst samverkan med , och pekat på sin roll som en länk i rättskedjan.131 har bland annat tagit upp samverkan med andra myndigheter kring rättsväsendets informationsförsörjning, RIF.132 Liksom har Kriminalvården hänvisat till sig som en del av rättskedjan och har i likhet med tagit upp övergripande mål.133 Kriminalvården har även belyst prognossamarbetet och olika andra samarbeten.134 Avseende samverkan har främst hänvisat till samverkan med domstolar. I förhållande till rättskedjan har framför allt hänvisat till samverkan inom ramen för olika regeringsuppdrag, liksom samverkan med . Överlag har myndigheternas verksamhetsplaner haft en likartad karaktär , som det har skett vissa förändringar i hur mål och inriktning har formulerats.136 I huvudsak har det hänvisats till olika mål, visioner och verksamhetsidéer, samt egna verksamhetsmässiga prioriteringar. De övergripande målen har inte direkt kopplat till rättskedjan. De har, exempelvis, handlat om att bedriva en effektiv och professionell verksamhet med högt förtroende samt att vara en attraktiv arbetsgivare.137 Myndigheterna har också lyft mål för specifika delar av sina respektive verksamheter. Myndigheterna, särskilt , hänvisar ofta till samverkan inom rättsväsendet avseende rättsväsendets informationsförsörjning, RIF. hänvisar även till ett nära samarbete med och tar som ett strategiskt initiativ upp förbättring av samverkan med Åklagarmyndigheten.138 129Polisens årsredovisningar 2010–2015. 130Se exempelvis Polisens årsredovisning 2015. 131Se exempelvis årsredovisningar 2013, 2015, 2016, 2017. 132Se exempelvis årsredovisning 2015. 133Detta tas upp i förhållande till att myndigheten påverkas av de tidigare leden i kedjan. Även lagändringar tas upp som en viktig påverkansfaktor. Kriminalvårdens årsredovisning 2013, 2015. 134Exempelvis samarbete med Polisen kring arrestplatser. Kriminalvårdens årsredovisningar 2014–17. 135Framför allt årsredovisningar hänvisas till samverkan kring RIF och prognossamarbetet. 136Exempelvis har utgått från samma fem mål, något som man inte gjorde . och Kriminalvården tog fram en nya mål efter sina omorganisationer. har däremot hänvisat till samma nio mål under huvuddelen av perioden. 137Se Polisens verksamhetsplaner 2010, 2012; verksamhetsplaner 2012–2018; verksamhetsplaner 2011–2018; Kriminalvårdens verksamhetsplaner . 138Polismyndighetens verksamhetsplan 2016. R I K S R E V I S I O N E N S T Y R N I N G E N A V R Ä T T S K E D J A N Verksamhetsplanerna har i första hand fokus på de respektive myndigheterna, av delvis förklarliga skäl. I den mån verksamhetsplanerna lyfter särskilda verksamhetsområden som viktiga lyfts de inte nödvändigtvis av samtliga myndigheter. Samarbeten mellan myndigheterna, inte sällan föranledda av regeringsuppdrag, kan förekomma. Sammantaget kan konstatera att regeringens och myndigheternas övergripande styrdokument delvis präglas av ett rättskedjeperspektiv. I vissa av dokumenten har kedjeperspektivet minskat eller upphört . har resultatredovisningen av flödet i rättskedjan fått en mer framträdande plats i regeringens budgetpropositioner. Regeringen hänvisar till övergripande mål och behandlar flödet i kedjan. Målen för verksamhetsområdena fokuserar på olika steg i rättskedjan, vilket i praktiken innebär att de berör en eller två myndigheter i taget snarare än att de har en mer övergripande karaktär som länkar samman rättskedjan. Som nämnts i avsnitt 2.1.2 ska regeringen redovisa resultat så att läsaren får en samlad bild av utgiftsområdet, vilket försvåras om mål och uppföljning inte länkar ihop de olika verksamheterna. Myndigheternas budgetunderlag, årsredovisningar och verksamhetsplaner har en myndighetsnära inriktning, av delvis förklarliga skäl. är detta, enligt bedömning, även en konsekvens av att rättskedjeperspektivet inte har en tillräckligt tydlig plats i regeringens styrning till myndigheterna. Perspektivet är till exempel inte särskilt närvarande i myndigheternas regleringsbrev och målformuleringar kopplar i första hand till enskilda myndigheters verksamhet. Följden är att rättskedjeperspektivet delvis ingår, men inte har en framträdande plats, i myndigheternas styrdokument och underlag till . Regeringen har vidtagit vissa åtgärder för att höja kunskapen om konsekvenser av satsningar och lagändringar på rättsväsendet. Men enligt finns det utrymme för att komplettera myndighetsstyrningen med mer kedjeperspektiv genom att ytterligare prioritera helhetsorienterad uppföljning och analys. 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Detta kapitel svarar på den tredje revisionsfrågan genom att redogöra för fördelningen av medel och överväganden i beredningarna av dessa. beredning av resursfördelningen mellan myndigheterna bör ta hänsyn till rättskedjans behov, liksom de separata myndigheternas. Myndigheterna bör överväga om deras äskanden och interna fördelning utöver myndighetens egna behov ska anpassas till rättskedjans behov. 4.1 Regeringens fördelning och överväganden har granskat dels justeringar i resursfördelningen mellan myndigheterna och dels överväganden under beredningen av budgetpropositionen för att se om dessa inkluderar ett kedjeperspektiv. 4.1.1 Fördelningen mellan myndigheterna uppger i intervjuer att hänsyn behöver tas till att efterföljande led i kedjan kan behöva tillskott efter att ett tidigare led har fått det.139 har därför undersökt om höjningar eller sänkningar i anslag till en myndighet har följts av höjningar eller sänkningar i följande led av rättskedjan för att se om denna hänsyn har fått genomslag i praktiken. visar det sig då att de större höjningarna (sett som procentuell förändring från föregående år140) till myndigheterna har getts i omvänd ordning utifrån deras ordning i flödet i rättskedjan. Domstolar och kriminalvård fick höjningar 2013, följt av höjningar till åklagare 2015 och slutligen till polis 2018, se diagram 1. Både den mindre höjningen till åklagarna 2012 och den större 2015 följdes dock av höjningar till domstolar och kriminalvård efterföljande år. 139Intervjuer chefstjänsteman, , , huvudman, 2019-01-08:1. 140Eftersom myndigheterna har olika stora anslag innebär samma summa inte samma relativa förändring för eller inverkan på myndigheterna. har därför jämfört procentuella förändringar i stället för summor. R I K S R E V I S I O N E N S T Y R N I N G E N A V R Ä T T S K E D J A N Diagram 1 Förändring i myndigheternas anslag i procent från föregående år Källa: Egna beräkningar utifrån anslagen i budgetpropositionerna –2018. Dock kan även annan hänsyn än gången i rättskedjan behöva tas vid fördelningen. I budgetpropositionerna motiverar regeringen höjningar av en myndighets anslag främst med att effektivitet och kvalitet behöver bibehållas, men även lagändringar141 och ökningar i ärendeflöden.142 Sänkningar motiveras främst med minskat ärendeinflöde.143 Undantag från detta finns dock, exempelvis anges ökningen till vara för en ambitionshöjning.144 4.1.2 Överväganden vid fördelning mellan myndigheterna har gått igenom ramberedningar, inklusive de föredragnings-PM som har tagits fram för avstämning med statssekreterare respektive statsråd och underlag för diskussionerna med , för åren 2015–2018. Även texterna för budgetpropositionerna –2018 med kommentarer från den departementsinterna beredningen och gemensam beredningen har gåtts igenom. Dokumentationen ger en bild av att beredningen till stor del är uppdelad på de olika myndigheterna och det är svårt att i den dokumentation som finns sparad se hur kedjeperspektivet eventuellt tas i beaktande. Fokus för enheterna tycks av dokumentationen att döma vara på de enskilda myndigheterna (med undantag för de texter som bereder för budgetpropositionen som fokuserar på flödet i kedjan). Likaså är fokus på de enskilda myndigheterna även i de underlag som 141Se exempelvis prop. 2010/11:1 Utgiftsområde 4, s. 142Se exempelvis prop. 2011/12:1 Utgiftsområde 4, s. 54. 143Se exempelvis prop. 2015/16:1 Utgiftsområde 4, s. 63. 2017/18:1 Utgiftsområde 4, s. 56. 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N föredras för den politiska ledningen och som används i diskussionerna med . I departementets genomgång av sina föreslagna prioriteringar och nedprioriteringar är fokus på effekter för varje enskild myndighet och inte för kedjan. Motiveringarna till att något inte prioriteras är generellt inte särskilt utförliga utan konstaterar i huvudsak att myndigheten bör klara av en viss uppgift inom de befintliga ramarna. Informationen om vilka frågor som har nedprioriterats ingår inte i underlagen till statsråden eller till . Motiveringarna till att prioritera ett äskande är ofta något utförligare men fokuserar på varje enskild myndighet. Undantag är förslag i ramberedningarna att rättsväsendet kan få ökad nytta av statistiken om Brå tillförs medel för utveckling av statistikinsamlingen, samt då kedjeperspektivet förekommer i förhållande till att departementet menar att behöver tillföras medel eftersom har fått tillskott tidigare, vilket påverkar . Departementet konstaterar vidare att den aviserade satsningen på 10 000 fler polisanställda kommer ge konsekvenser för rättskedjan och lyfter särskilt och Kriminalvården. De konsekvensanalyser145 som presenteras för vad som kan hända om medel inte tillförs enligt prioriteringarna landar ofta i att myndigheten kommer behöva dra ner på personal, men går inte vidare till att analysera vad det skulle innebära för den enskilda myndigheten eller för rättsväsendet. riktlinjer om att förslag ska vara finansierade uppmuntrar i viss mån till helhetsperspektiv för utgiftsområdet då de leder till övervägningar av hur medel kan flyttas mellan myndigheterna. Däremot innehåller de resonemang som finns i dokumenten kring flytt av medel mellan myndigheterna inte överväganden kring behov för att rättskedjan samlat ska kunna arbeta mot de av beslutade övergripande målen eller bli effektivare. Resonemangen handlar snarare om att någon myndighet har ett sparande som används för att finansiera en insats någon annanstans. Ett undantag är i ramberedningen då enheterna kommer överens om att minska anslagen till de myndigheter de ansvarar för till förmån för en satsning på Brå för att utveckla den gemensamma statistiken. Kommentarerna som kommer fram i den interna beredningen fokuserar på hur saker ska uttryckas och om någon av regeringen vidtagen åtgärd bör lyftas tydligare. En kommentar menar att om en myndighets arbete på ett område lyfts upp bör även det de andra myndigheterna gör i sammanhanget nämnas. Ett sådant tillägg hade kunnat ökat helhetsperspektivet, men togs inte in i texten. Kommentarerna från gemensam beredningen fokuserar i sin tur främst på 145Ett stående inslag för de olika förslagen är konsekvensanalyser för påverkan på arbetslöshet, jämställdhet och miljö. R I K S R E V I S I O N E N S T Y R N I N G E N A V R Ä T T S K E D J A N tvärgående frågor som jämställdhet, men efterfrågar också mer förklaringar och utvecklad analys av effekter. Statsrådsberedningen efterfrågar i sina kommentarer främst olika förtydliganden av exempelvis termer eller vad en verksamhet innebär. I det material146 som har presenterat för angående beredningen av satsning på och ambitionen om 10 000 fler polisanställda finns inte resonemang som tyder på ett helhetsperspektiv på rättskedjan, utan fokus har varit på . Övervägningarna har främst handlat om och hur fördelningen av poliser kontra civilanställda påverkar kostnaderna. Resonemang om hur satsningarna kan påverka följande myndigheter i rättskedjan eller varför är i större behov av tillskott än övriga i rättskedjan saknas i underlagen. Däremot menar medarbetare på departementet att det finns en medvetenhet om att den aviserade satsningen på 10 000 fler polisanställda kan få konsekvenser utanför , men att dessa kommer först om några år.147 De resonemang som regeringen för fram i förhållande till flytten av ansvaret för transporter av frihetsberövade från till Kriminalvården kommer från den SOU och den rapport från Statskontoret som utredde en möjlig flytt och dess konsekvenser 2011.148 Kriminalvården efterfrågade i sitt remissvar på dessa ytterligare analys av transportvolymerna. Även i sitt remissvar på propositionen framhöll Kriminalvården att antalet transporter för Kriminalvården lär öka med mer än de 5 000 som förutsågs i SOU:n. Statskontoret framhöll i sin rapport att siffrorna som SOU:n presenterade var osäkra. justerade fram till att propositionen togs fram det totala antalet transporter som myndigheten genomförde från 20 000 till 30 000 .