prop · H60399 · 2019-04-10 00:00:00 — Bestämmelserna innebär i huvudsak att företag som är verksamma i stödområdet ges ett avdrag av avgiftsunderlaget vid beräkningen av den allmänna löneavgiften, arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna. För arbetsgivare uppgår avdraget till högst och för enskilda närings- idkare till högst . Avdraget får inte tillsammans med avdraget för personer som arbetar med forskning och utveckling (se nedan) medföra att avgifterna understiger ålders- pensionsavgiften. infördes en nedsättning av egenavgifterna för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag i syfte att göra det mer attraktivt att starta, driva och utveckla företag (prop. 2009/10:178). Bestämmelsen återfinns i 3 kap. 18 § social- avgiftslagen. Nedsättningen uppgick ursprung- ligen till och var utformad som ett avdrag vid avgiftsberäkningen. Avdrag fick göras med högst . förstärktes nedsättningen genom att avdraget vid avgiftsberäkningen höjdes till av avgifts- underlaget och det maximala avdragsbeloppet med till (prop. 2013/14:14). En förutsättning för avdrag är att överskottet av näringsverksamheten överstiger . Avdraget får inte medföra att egenavgifterna understiger ålderspensions- avgiften. Nedsatta arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning och utveckling infördes ett skatteincitament för forskning och utveckling (prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.9). Reglerna, som finns i 2 kap. 29–31 §§ socialavgiftslagen, innebär att vid beräkningen av P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning och utveckling ska avdrag göras av avgiftsunderlaget för dessa personer. Avdraget får inte medföra att de avgifter som ska betalas understiger ålders- pensionsavgiften. Det sammanlagda avdraget för samtliga personer som arbetar med forskning eller utveckling hos den avgiftsskyldige får inte överstiga . Vid bedöm- ningen av avdragsrätten ska flera avgiftsskyldiga som ingår i samma koncern och som uppfyller villkoren för att få göra avdrag anses som en avgiftsskyldig. En förutsättning för avdraget är att personerna har arbetat med forskning och utveckling i en viss utsträckning. Nedsatta arbetsgivaravgifter för företag som anställer en första person infördes en tillfällig nedsätt- ning av arbetsgivaravgifterna för enskilda närings- idkare som anställer en första person. Nedsätt- ningen regleras i lagen (2016:1053) om särskild beräkning av vissa avgifter för enmansföretag –2021. Reglerna innebär att enskilda näringsidkare, som inte har haft någon anställd och som anställer en person efter , bara ska betala ålderspensionsavgiften om 10,21 pro- cent på ersättningen till den anställde . Övriga arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt behöver alltså inte betalas. Nedsättningen av arbetsgivar- avgifterna gäller till den del ersättningen inte överstiger . Anställ- ningen ska omfatta och en arbetstid på minst . Reglerna gäller t.o.m. (prop. 2016/17:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.6). utökades stödet till att även omfatta aktiebolag som inte har någon anställd eller endast en anställd som också är delägare samt till handelsbolag utan anställda och med högst två delägare. De nya reglerna omfattar anställningar som påbörjades tidigast (prop. 2017/18:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.10). 5.4.3Nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga Regeringens förslag: En nedsättning av det samlade uttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift införs på ersättning till ungdomar som vid årets ingång har fyllt 15 men inte . Nedsättningen innebär att endast ålderspensions- ningen ska utformas så att den inte påverkar andra nedsättningar av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift. Ändringarna träder i kraft och tillämpas på ersättning som utges efter . Promemorians förslag överensstämmer i allt väsentligt med regeringens. Remissinstanserna: Flera remissinstanser till- styrker eller har inga invändningar mot förslagen. Bland dessa finns , , Företagarna, i , , Myndig- heten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, , , Statskontoret, Kommuner och Landsting (SKL), och Visita. Förslagen avstyrks av i (LO) och Tjänste- männens centralorganisation (TCO). () anser att en ytterligare nedsättning gör skattesystemet mer komplext och mindre transparent som risken för fel och missförstånd ökar. Företagarna och efterlyser gene- rella nedsättningar av arbetsgivaravgifterna i stället för riktade nedsättningar till vissa grupper. föreslår som alternativ till förslaget att ett riktat stöd ges för dem som har svårt att få ett arbete. Några remissinstanser, häribland , Srf konsulterna och , har lämnat synpunkter på utform- ningen av nedsättningen när det gäller avgräns- ningen till vissa åldersgrupper. och har påpekat att det finns risk att gymnasieelever jobbar så mycket att det påverkar deras studieresultat. Ett antal remissinstanser har synpunkter på effekterna av förslagen. Bland andra , , , Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärde- ring (IFAU), , , Närings- livets Skattedelegation och TCO anser eller befarar att förslagen är ineffektiva. Flera av dessa remissinstanser efterlyser också en analys av undanträngningseffekter av förslagen. anser att konsekvensutredningen inte uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regel- givning. synpunkter, synpunkterna på förslagets effekter samt övriga synpunkter på konsekvensanalysen behandlas i avsnitt 5.4.4. Skälen för regeringens förslag Underlätta för ungdomars inträde på arbetsmarknaden För många ungdomar kan sommarjobb och helgjobb vara ett sätt att få arbetslivserfarenhet, referenser och en förbättrad privatekonomi. Sådana jobb skapar också ofta möjligheter till nya arbetstillfällen med nya erfarenheter, något som i sin tur innebär att risken att bli arbetslös senare i livet minskar. Det finns således skäl att underlätta för ungdomars inträde på arbetsmarknaden. Ett sätt att åstadkomma detta är att öka efterfrågan på att anställa ungdomar till de sorters arbets- tillfällen som sommar- och helgjobb innebär. Arbetet förutsätts ske under lov och för att inte inverka på skolgången. I syfte att göra det attraktivare för arbetsgivare att anställa ungdomar för sommar- och helgjobb, som det inte ska inverka på skolgången i grund- och gymnasieskola, föreslår regeringen att det samlade uttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift på ersättningar till ungdomar ska sättas ned så att endast ålderspensionsavgiften om ska betalas. Som bl.a. och har påpekat finns det en risk att en del gymnasieelever jobbar så mycket att det påverkar deras skolresultat, eller att de helt slutar att studera, vilket har negativa effekter på deras etablering på arbetsmarknaden. Det finns därför skäl att noga följa reformens effekter för ungas skolgång. Vissa remissinstanser, bl.a. Företagarna och , har efterlyst en generell nedsättning av arbetsgivaravgifterna för att öka sysselsättningen och förbättra före- tagarnas villkor. Regeringen konstaterar att en sådan åtgärd ligger utanför detta lagstiftnings- projekt varför frågan inte behandlas vidare här. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 Eftersom det har varit prioriterat att reformen ska vara på plats har det heller inte varit möjligt, som föreslagit, att i stället utforma ett stöd till arbets- givare som anställer unga. Nedsättningen bör utformas så att den gäller på ersättningar till personer som vid årets ingång har fyllt 15 men inte och på ersättningar per kalendermånad och arbets- givare. Upp till denna nivå behöver övriga arbets- givaravgifter och allmän löneavgift alltså inte betalas. Om ersättningen från en och samma arbetsgivare per kalendermånad överstiger ska fulla arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift betalas på den del av ersättningen som överstiger . Den nedre åldersgränsen är satt med beaktande av att personer endast i mindre utsträckning förväntas ha arbeten utanför sin familje- och bekantskapskrets. Den övre gränsen är satt med beaktande av att den huvudsakliga målgruppen är gymnasieelever som arbetar på lov och och därmed skaffar sig viktiga erfarenheter som ska underlätta för det första jobbet efter gymnasiestudierna. och Småföretagarnas riks- förbund har ifrågasatt den övre åldersgränsen och i stället föreslagit att gränsen sätts vid , bl.a. för att fånga upp dem som gått längre i gymnasieskolan eller inte tagit någon gymnasie- examen och som dessutom inte kan få subventionerade anställningar eller andra insatser från Arbetsförmedlingen. Målgruppen är den åldersgrupp som normalt går i gymnasieskolan och inte gymnasieelever i sig. Nedsättningen syftar således inte till att subventionera den första anställningen efter gymnasieskolan eller arbeten vid sidan av universitets- och högskolestudier. För att hanteringen ska bli enkel för såväl som arbetsgivarna, vilket särskilt efterfrågats av , och snabbt ska kunna träda i kraft krävs en enkel avgränsning som kan kontrolleras helt maskinellt. Därför är det inte aktuellt med något annat än ålder som avgränsning. Regeringen anser, till skillnad från bl.a. ESV, att skattesystemet visserligen blir något mindre transparent men att det inte blir krångligare för enskilda eftersom nedsättningen sker automatiskt utifrån ålder och hur hög ersättningen är. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 Taket för vilken månadsinkomst som avgift- erna sätts ned för, , är avvägd så att de flesta sommarjobb och helgjobb med god marginal ska kunna omfattas. Det huvudsakliga syftet med den nedsättning av arbetsgivaravgifter som föreslås är att stimulera arbetsgivare att anställa ungdomar till framförallt helg- och feriejobb. På så sätt kan ungdomar få erfarenhet av ett arbete och av att sköta en anställning och härigenom bli attrakti- vare på arbetsmarknaden och för framtida arbetsgivare. Av dessa skäl föreslås inte någon nedsättning av egenavgifterna. Sänkta egen- avgifter, som bara påverkar den som driver enskild näringsverksamhet, stimulerar inte till sådana anställningar. Den föreslagna nedsättningens förhållande till andra nedsättningar Som redogjorts för i avsnitt 5.4.2 finns ett antal olika bestämmelser om nedsättningar eller alternativa beräkningsformer för socialavgifter. De flesta av dem kommer inte påverkas av den nu föreslagna lagändringen eftersom ålderspensions- avgiften inte heller påverkas av dessa nedsätt- ningar. har framfört att ersättningar som omfattas av de föreslagna reglerna inte bör kunna ingå i underlaget för beräkning av avdrag för personer som arbetar med forskning och utveckl- ing. Regeringen instämmer i denna bedömning. I praktiken är det inte troligt att ungdomar i den aktuella åldersgruppen kommer i fråga för sådant arbete med forskning och utveckling som avdrag- et syftar till (se definition av begreppen forskning och utveckling i 1 kap. 11 och 12 §§ socialavgifts- lagen). Om det i något enstaka fall ändå skulle vara aktuellt, har avsikten inte varit att arbets- givare för en sådan person ska få ytterligare nedsättning utöver taket på . Mot denna bakgrund anser regeringen att ett tillägg bör göras i 2 kap. 29 § socialavgiftslagen så att det där framgår att ersättning som omfattas av den nu föreslagna nedsättningen för ungdomar inte ska räknas in i underlaget för avdraget för personer som arbetar med forskning och utveckling. Vad gäller reglerna om regionalt avdrag vid avgiftsberäkningen i stödområde A är dessa emellertid utformade på så sätt att de tillsammans med den nu föreslagna nedsättningen för unga skulle kunna innebära att ålderspensionsavgift inte betalas fullt ut för unga anställda. en sådan nedsättning inte är möjlig föreslår regeringen att det införs ett tillägg med en hänvisning till de nu föreslagna bestämmelserna om nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga i stödområdeslagen. Innebörden av tillägget är att vid beräkningen av avgiftspliktig ersättning enligt stödområdeslagen, ska ersättning som avses i 2 kap. 28 § socialavgiftslagen inte räknas med. Detta innebär att reglerna om regionalt avdrag i stödområdet enbart kommer att vara tillämplig på den del av ersättningen till en ung anställd som överstiger . Nedsättningen kommer inte direkt påverka den särskilda beräkningen enligt lagen om sär- skild beräkning av vissa avgifter för enmansföre- tag –2021, dvs. den nedsättning som gäller vissa enmansföretagare som anställer en första person. Om en enmansföretagare, som för sin först anställda har rätt till nedsättning av arbetsgivaravgifterna, anställer t.ex. en ung sommarjobbare som första person kommer före- tagaren inte kunna få nedsättning för den personen eftersom den föreslagna nedsättningen av arbetsgivaravgifter för unga redan innebär att endast ålderspensionsavgiften ska betalas. Om en enmansföretagare har en anställd i företaget och för denna person utnyttjar möjligheten till ned- sättning av arbetsgivaravgifterna är det däremot möjligt att anställa en ungdom och för den personen få nedsatta arbetsgivaravgifter enligt regeringens förslag. En nedsättning av t.ex. arbetsgivaravgifter som riktar sig till en viss grupp kan utgöra ett sådant statligt stöd som inte är tillåtet enligt artikel 107 i Fördraget om Europeiska unionens funktions- sätt, EUF-fördraget. Den föreslagna nedsätt- ningen är generell utifrån arbetstagarnas ålder och kan därmed inte anses gynna vissa företag eller viss produktion. Den omständigheten att vissa branscher har större andel ungdomar anställda än andra branscher påverkar inte den bedömningen. Den föreslagna nedsättningen är därmed förenlig med artikel 107 EUF-fördraget. Srf konsulterna har anfört att reglerna bör träda i kraft och att sommarjobb inte kommer att omfattas av nedsättningen. Regeringen anser att det är ange- läget att reglerna träder i kraft . Det är inte möjligt att låta dem träda i kraft före . att ersättning som utgetts omfattas, vilket även gäller om ersättningen tjänades in under t.ex. juli månad. En stor del av den ersättning som utges till sommarjobbare kommer därmed att omfattas. Regeringen föreslår därför att reglerna ska träda i kraft och tillämpas på ersättning som utges efter . Förslaget medför att en ny paragraf, 2 kap. 28 §, införs i socialavgiftslagen samt ändringar i 2 kap. 29 § andra stycket samma lag, 1 § andra stycket lagen om allmän löneavgift och 1 § stödområdes- lagen, se avsnitt 2.2–2.4. 5.4.4Konsekvensanalys Syfte och alternativa lösningar Syftet med förslagen är att ge incitament för arbetsgivare att anställa ungdomar mellan så att dessa får ökade möjligheter att under t.ex. sommarlov och få värdefull arbets- livserfarenhet. har anfört att alternativa sätt att få unga i arbete inte har redovisats tillräckligt i promemorian. Regeringen bedömer det som angeläget att skapa detta incitament för arbetsgivarna . En utgångs- punkt för regeringen är även att incitamentet ska komma samtliga arbetsgivare med unga anställda till del. Det saknas alternativa lösningar för att uppnå detta som kan träda ikraft så pass snart att en effekt uppnås . Om förslaget inte genomförs uteblir nedanstående effekter. Genom förslaget införs en ny skatteutgift som liknar den tidigare nedsättningen av socialavgifter för personer som fyllt 18 men inte . Förslaget uppskattas innebära att bruttointäk- terna av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift minskar med 2019. För att få förslagets effekt på det offentligfinansiella sparandet (nettoeffekten) tas hänsyn till indirekta effekter till följd av påverkan på andra skattebaser, s.k. övervältring. Vid en generell förändring av arbetsgivaravgifterna kan hela förändringen på lång sikt antas övervältras på lönerna. En riktad åtgärd kan eventuellt förväntas att i lägre utsträckning övervältras till högre löner än en generell sänkning. I beräkningarna har dock antagits samma övervältringsprofil som vid en generell sänkning, enligt beräkningskonventioner, eftersom osäkerheten P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 kring övervältringsprofilen för en riktad åtgärd är mycket stor. beräknas således övervältringen på lönerna till och övervältringen på vinster och priser till 25 pro- cent. Efter hand ökar övervältringen på löner relativt vinster och priser. Övervältringsantagan- dena innebär att företagens vinster ökar på kort sikt, vilket ökar skattebasen för bolagsskatt och därmed bolagsskatteintäkterna. Detta motverkar den negativa offentligfinansiella effekten av regeländringen något. Den offentligfinansiella nettoeffekten 2019 beräknas till -0,. bedöms nettoeffekten vara -0,68 respektive -0,. En förändring av arbetsgivaravgifterna tenderar att övervältras på lönekostnader, vinster och priser. Som beskrevs tidigare kan man vid en ge- nerell förändring förvänta sig att hela för- ändringen på lång sikt övervältras. En riktad åt- gärd, såsom förslaget, kan dock eventuellt förvän- tas att i lägre utsträckning övervältras till högre löner. På kort sikt antas dock en del av den nedsatta arbetsgivaravgiften övervältras på lönerna. Den del av nedsättningen som inte övervältras på löner leder till högre vinster för företagen vilket ger ett högre uttag av bolagsskatt. På antas hela nedsättningen övervältras på lönekostna- derna i form av högre löner för hela löntagar- kollektivet (inte enbart de som påverkas av förändringen). Vissa företags lönekostnader kommer att minska till följd av förslaget. I tabell 5.2 anges lönekostnaden för personer som vid årets ingång fyllt 15 men inte med nuvarande och föreslagna regler, vid en oförändrad månadslön. För en anställd som tjänar är sänkningen av lönekostnaden till följd av förslaget ca . Vid en månads- lön på är sänkningen ca 5 300 kro- nor. För anställda i andra åldersgrupper är lönekostnaden, vid en given månadslön, oföränd- rad. Om och hur mycket lönekostnaden minskar för ett företag beror på ålders- och löne- sammansättningen bland företagets anställda. Företag med en större andel anställda personer i åldern 15–kommer således gynnas av förslaget jämfört med ett företag med en mindre andel anställda i den åldersgruppen. Konkurrens- förhållandena mellan företag kan således i viss utsträckning påverkas negativt i denna P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 Alla branscher omfattas däremot av regelverket och konkurrensförhållandena mellan branscher bedöms därför inte påverkas av förslaget. Ungdomar var 2016 framför allt överrepresenterade bland anställda i branscherna hotell- och restaurang, kultur, nöje och fritid, handel och jordbruk. Denna fördelning har tagits fram baserat på de branschkoder som framgår i kontrolluppgifter från arbetsgivaren i SCB:s FASIT-modell. Utifrån dessa har det inte varit möjligt att, som har efterfrågat, ta fram anställda ungdomars fördelning över företags- storlek eller antalet berörda företag. Tabell 5.2 Lönekostnad för anställda som vid årets ingång fyllt 15 men inte , nuvarande och föreslagna regler Källa: Egna beräkningar. Eftersom arbetsgivaravgifterna redan redovisas på individnivå i arbetsgivar- deklarationen bedöms ökningen av den admi- nistrativa bördan för företagen vara begränsad. Att nedsättningen har ett tak vid ett underlag på innebär att beräkningen av arbetsgivaravgifterna kompliceras något. Taket för vilken månadsinkomst som avgifterna sätts ned för är dock avvägd så att de flesta sommar- jobb och helgjobb helt ska kunna omfattas av nedsättningen. Någon ytterligare särskild hänsyn till små företag bedöms därmed inte behöva tas. Flera remissinstanser, bl.a. Arbetsförmedlingen och , har anfört att förslaget om nedsatta arbetsgivaravgifter för unga får begränsade effekter på sysselsättningen. IFAU har påpekat att tidigare studier av sänkta social- avgifter för unga ger en indikation på att den föreslagna nedsättningen inte kommer ha bety- dande långsiktiga effekter på sysselsättningen. SKL har anfört att av alla ungdomar, huvudsakligen i åldern 16–, som sökte ett feriejobb hos kommuner och landsting också fick det. Det finns därmed många ungdomar som vill ha ett feriejobb men som inte fått det. SKL har också anfört att en nedsättning av arbetsgivar- avgifterna kan bidra till att fler kommuner kan erbjuda fler ungdomar ett feriejobb. Små- företagarnas riksförbund har anfört att en ökad anställning av sommarjobbare hos småföretagare varken leder till ökad vinst eller minskat behov av ordinarie personal utan bör ses som en lokal samhällsinsats i likhet med synen på kommunalt arrangerade sommarjobb. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, och Näringslivets Skattedelegation har anfört att förslaget kommer öka efterfrågan på ungdomars arbetskraft eller deras chanser att få arbete. Flera remissinstanser påpekar också att förslaget kan leda till en undanträngning av efterfrågan på arbetskraft hos framför allt ungdomar som är något äldre än den berörda åldersgruppen. Förslaget bedöms minska lönekostnaden för ungdomar till följd av att skattesänkningen förväntas övervältras på hela löntagarkollektivets löner. Som en följd förväntas efterfrågan på arbetskraft, och därigenom sysselsättningen, hos ungdomar i den berörda målgruppen öka. Utvärderingar av den tidigare nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för ungdomar (som var i kraft med olika utformning – 2016) har visat att den ledde till en ökad sysselsättning i målgruppen. Ökningen var totalt sett begränsad men var något större bland de yngre relativt de äldre personerna i målgruppen. Detta ger ett stöd för bedömningen att förslaget har en svagt positiv effekt på sysselsättningen, den exakta storleken på denna effekt är dock osäker. Som IFAU också har anfört i sitt remissvar, ger ytterligare arbetslivserfarenhet i ungdomsåren viktiga kontakter och referenser som kan underlätta övergången till arbetslivet i ett senare skede. En viss undanträngning av äldre ungdomar kan komma att ske till följd av förslaget, främst för dem som söker sommar- och helgjobb vid sidan av sina studier. Äldre ungdomar med en gymna- sieexamen torde dock ha en starkare ställning på arbetsmarknaden jämfört med målgruppen för förslaget. och Arbetsförmedlingen har framhållit att det finns viss risk att förslaget leder till att gymnasieelever arbetar i sådan utsträckning att deras skolgång försämras. Försämrade skolresultat försvårar ett senare inträde på arbetsmarknaden. Regeringen anser sammantaget att det saknas anledning att anta att förslaget kommer leda till en sådan betydande ökning av ungas arbete utanför ferierna att det har betydelse för skolgången. Effekter för enskilda och för inkomstfördelningen De individer som gynnas av förslaget är dels ägare av företag med anställda mellan som på kort sikt gör större vinster till följd av ned- sättningen av arbetsgivaravgifterna, dels ungdo- mar i åldern som vill arbeta mer än de redan gör eftersom förslaget förväntas öka efter- frågan på ungdomars arbetskraft. Sammantaget bedöms dock inte förslaget innebära några större förändringar av inkomstfördelningen. Förslaget bedöms gynna företagsägare i viss utsträckning eftersom de, på kort sikt, får lägre lönekostnader och därmed högre vinster. Efter- som män är överrepresenterade som företagare indikerar det att förslaget kan komma att gynna män i högre utsträckning än kvinnor. Fler flickor än pojkar i målgruppen för förslaget är däremot sysselsatta vilket kan indikera att flickors syssel- sättning kan komma att påverkas i högre grad än pojkars till följd av förslaget. Sammantaget be- döms dock inte förslaget få några större kon- sekvenser för den ekonomiska jämställdheten. Effekter för myndigheter och de allmänna förvaltningsdomstolarna Förslaget kommer att innebära kostnader för avseende informationsinsatser och anpassning av olika it-system. Dessa engångs- kostnader beräknar kommer att uppgå till ca . Kostnaderna ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget bedöms inte påverka antalet mål hos de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslaget bedöms vara förenligt med det EU-rättsliga regelverket. Förslaget bedöms inte ha några betydande effekter för miljön.