prop · H70339 · 2019-11-11 00:00:00 — , som har ansvar för att på nationell nivå följa upp och utvärdera skolväsendet, har haft lagliga begränsningar för att samla in uppgifter om eleverna i grundsärskolan på individnivå. Det hade enligt dock kunnat vara möjligt att samla in fler uppgifter på gruppnivå än antal elever som får särskilt stöd och som pendlar till skolan, till exempel hur många elever som uppnår olika kunskapskrav. Sådan information kan användas som utgångspunkt för fortsatta analyser, exempelvis om det finns generella faktorer i undervisningen i grundsärskolan som gör att elever inte ges möjlighet att nå kunskapskraven. I och med att den regelbundna uppföljningen gett begränsad information om grundsärskolan har utvärderingar och tillfälliga uppföljningar potentiellt varit viktigare källor för informationsinsamling . Flera av de utvärderingar och tillfälliga uppföljningar som genomfört har gett information om grundsärskolan inom specifika områden, men sammantaget är kunskaperna om måluppfyllelsen i grundsärskolan bristfällig. Det beror delvis på att många utvärderingar och uppföljningar styrts av regeringsuppdrag, men 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N hade enligt bedömning i större utsträckning kunnat prioritera grundsärskolan vid beslut om att genomföra utvärderingar och uppföljningar. Det kan finnas motiv för regeringen och att avgränsa bort grundsärskolan i enskilda undersökningar. Vissa resultat som tas fram för eller sammanställs för flera skolformer kan också vara giltiga för grundsärskolan. Men om grundsärskolan alltför sällan omfattas eller tydligt beaktas i utvärderingar och uppföljningar riskerar regeringen och att missa viktig information om de särskilda förhållanden som kan gälla i grundsärskolan. I viss mån har Skolinspektionens sammanställningar av resultat från tillsyn och kvalitetsgranskningar gett regeringen information om några av grundsärskolans förutsättningar att nå de nationella målen för skolan. Det gäller delvis även de statliga offentliga utredningar som omfattat grundsärskolan. samlade bedömning är dock att den statliga uppföljningen och utvärderingen av grundsärskolan har brister. Det saknas information om skillnader mellan grundsärskolor och huvudmän samt utvecklingen i grundsärskolan . Det saknas också information om grundsärskolans förutsättningar att utveckla elevernas kunskaper och om elevernas kunskapsutveckling. Detta visas även i regeringens redovisning till i budgetpropositionen där endast antal elever och kostnader redovisas. har fått utökade möjligheter att samla in information om grundsärskolans elever på individnivå. Det kan förbättra uppföljningen av grundsärskolan, men det finns mot bakgrund av de redovisade bristerna i informationsinsamlingen anledning för att ytterligare utveckla uppföljningen och utvärderingen av skolformen. Det kan mot denna bakgrund också finnas skäl för regeringen att särskilt beakta grundsärskolan vid utformningen av direktiv till statliga offentliga utredningar och vid uppföljnings- och utvärderingsuppdrag till . 6.1.3 Behov av att se över grundsärskolans timplaner har uppmärksammat regeringen på behovet av att se över grundsärskolans timplaner i ämnen och ämnesområden. Dessa synpunkter har inte resulterat i en översyn av timplanerna. Enligt finns det en risk för att nuvarande timplaner inte är tillräckligt anpassade till grundsärskolans förutsättningar och inte heller motsvarar timplan så långt det är möjligt. Timplanerna anger den garanterade undervisningstiden för olika ämnen och ämnesområden och sätter ramar för de kunskaper som är möjliga att nå för eleverna. Det är därför viktigt att den garanterade undervisningstiden är väl R I K S R E V I S I O N E N G R U N D S Ä R S K O L A N S K U N S K A P S U P P D R A G – S T Y R N I N G , S T Ö D O C H U P P F Ö L J N I N G anpassad till behoven hos grundsärskolans elever och målen för utbildningen som uttrycks i grundsärskolans kursplaner. Som utgångspunkt bör elever i svensk skola också ha rätt till undervisning i lika stor omfattning, vilket elever som läser ämnesområden inte har. Mot denna bakgrund finns det enligt bedömning ett behov av att se över om timplanerna för grundsärskolans ämnen och ämnesområden är anpassade efter elevernas behov och målen för utbildningen. 6.1.4 Grundsärskolan beaktas oftast vid läroplansförändringar… En förändring av en läroplan bör enligt som utgångspunkt ses som en förbättring som är tänkt att svara mot ett identifierat behov. En läroplansförändring som omfattar bör därmed, om det inte är omotiverat, även omfatta grundsärskolan. De flesta läroplansförändringar omfattar både och grundsärskolan och har då trätt i kraft . Förändringarna har därmed kommit eleverna i de båda skolformerna till del . I två fall har förändringar av läroplanerna utarbetats och beslutats senare för grundsärskolan än för . Det betyder att huvudmän för grundsärskolor och grundsärskolelärare vid dessa förändringar har fått på sig att ta del av och sätta sig in i förändringarna jämfört med de som arbetar i . I ett fall har grundsärskolan enligt bedömning inte heller tydligt beaktats vid läroplansförändringar. Det gäller de förtydliganden om trygghet och studiero som träder i kraft i läroplanerna för , specialskolan och sameskolan, men inte i läroplanen för grundsärskolan. 6.1.5 …men det finns vissa brister i stödet att tolka styrdokument Grundsärskolans kommentarmaterial, som tar fram för att förtydliga läroplaner och andra styrdokument och hjälpa lärare att tolka läroplanerna, har inte uppdaterats . De uppdaterades däremot 2017 för samtliga ämnen efter att bestämmelser om digital kompetens infördes i samtliga läroplaner. Det finns enligt goda skäl till att kommentarmaterialet inte har uppdaterats , i och med att fler kursplaneförändringar är planerade. Men sammantaget framkommer en bild där grundsärskolans stöd för att tolka styrdokument inte prioriterats i samma utsträckning som stödet till . Kommentarmaterialet för grundsärskolan är mindre omfattande än utan att det finns tydliga skäl till det. En förklaring är att grundsärskolans lärare som komplement till det egna kommentarmaterialet ska kunna använda kommentarmaterial. Lärare och rektorer i granskningens intervjuer är dock kritiska mot att de i nästan alla aspekter av sin undervisning måste använda sig av undervisningsmaterial som är framtaget för andra skolformer och 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N för andra elever än deras egna. De menar också att de allmänna råden som ska ge stöd till att tolka styrdokumenten inte heller är tillräckligt anpassade för grundsärskolan. bedömer mot denna bakgrund att tydligare bör prioritera grundsärskolan vid utvecklingen av stöd för att tolka styrdokument såsom läroplaner och ge grundsärskolelärare ett motsvarande stöd att tolka läroplanerna som lärare har. 6.1.6 kan ytterligare förbättra sin interna styrning En del av uppdrag som förvaltningsmyndighet för skolväsendet innebär att identifiera behov av olika åtgärder för att kunna främja att alla barn och elever får tillgång till en likvärdig utbildning, bidra till goda förutsättningar för barns utveckling och lärande och till förbättrade kunskapsresultat för elever. Det är viktigt att informationsinsamlingen av behov sker så att olika skolformer kan beaktas på ett likvärdigt sätt vid prioriteringar av de insatser som genomförs. På flera av de områden som granskningen omfattar har på myndighetsnivå saknat en överblick av vilka behov som finns i grundsärskolan. Först har myndigheten gjort en samlad analys av olika behov av styrdokumentsutveckling i olika kursplaner. har inte heller haft en samlad överblick av vilka uppföljningar och utvärderingar som myndigheten genomfört för olika skolformer och vilken information dessa gett. När det gäller kommentarmaterial och bedömningsstöd har haft kännedom om behovet av att utveckla dessa material för grundsärskolan. Däremot bedömer att utifrån denna information i högre grad kunnat prioritera grundsärskolan vid beslut om att genomföra olika insatser. har regeringen också tydliggjort ansvar för att identifiera behov av insatser och vidta åtgärder i myndighetens instruktion. ser positivt på denna utveckling, men det är ännu oklart vilka effekter dessa åtgärder har på . Mot bakgrund av att grundsärskolan inte i tillräcklig grad omfattats av insatser ser därför ett behov av att ytterligare utveckla den interna styrningen på myndigheten så att olika skolformer beaktas på ett likvärdigt sätt vid beslut om insatser. R I K S R E V I S I O N E N G R U N D S Ä R S K O L A N S K U N S K A P S U P P D R A G – S T Y R N I N G , S T Ö D O C H U P P F Ö L J N I N G ger följande rekommendationer till : •Se till att lärare i grundsärskolan får tillräckligt stöd för att kunna bedöma elevernas kunskaper. •Utveckla uppföljningen och utvärderingen av grundsärskolan. Uppföljningen och utvärderingen bör svara på om elever i grundsärskolan har goda möjligheter att utifrån sina förutsättningar nå så långt som möjligt enligt utbildningens mål. •Säkerställ att grundsärskolan tydligt beaktas i myndighetens interna styrning. ger följande rekommendationer till regeringen: •Utveckla redovisningen till av om grundsärskolan når de mål som beslutat. •Se över timplanerna för grundsärskolans ämnen och ämnesområden. 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2015/16:UbU12, rskr. 2015/16:168. 2015/16:UbU14, rskr. 2015/16:228. Budgetlag (2011:203). Dir. 2017:88, dir. 2018:33, dir. 2018:58. Bättre möjligheter för elever i de obligatoriska skolformerna att nå de kunskapskrav som minst ska nås. Översyn av styrningen inom funktionshinderpolitiken. Ökad likvärdighet genom minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning. Förordning (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet. Förordning (SKOLFS 2010:255) om läroplan för grundsärskolan. Förordning (2011:556) med instruktion för . Förordning (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten. Förordning (2015:1047) med instruktion för . Myndighetsförordning (2007:515). 2008/09:87. Tydligare mål och kunskapskrav – nya läroplaner för skolan, bet. 2008/09:UbU9, rskr. 2008/09:189. 2009/10:165. Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370, rskr. 2009/10:371. 2012/13:64. Utökad undervisningstid i matematik, bet. 2012/13:UbU16, rskr. 2012/13:199. 2014/15:137. Obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1, bet. 2015/16:UbU4, rskr. 2015/16:48. 2015/16:149. Ytterligare undervisningstid i matematik, bet. 2015/16:UbU21, rskr. 2015/16:256. 2016/17:143. En stadieindelad timplan i och närliggande frågor, bet. 2016/17:UbU23, rskr. 2016/17:339. 2017/18:14. Nationella prov – rättvisa, likvärdiga, digitala. 2017/18:UbU5, rskr. 2017/18:44. 2018/19:1. 2017/18:1. 2016/17:1. 2015/16:1. R I K S R E V I S I O N E N G R U N D S Ä R S K O L A N S K U N S K A P S U P P D R A G – S T Y R N I N G , S T Ö D O C H U P P F Ö L J N I N G 2014/15:1. 2013/14:1. 2012/13:1. 2011/12:1. 2010/11:1. Ramböll (2016). Slututvärdering: utvärderingen av matematiklyftet 2013–2016. Regeringsbeslut (U2009/312/S). Uppdrag att utarbeta nya kursplaner och kunskapskrav för och motsvarande skolformer m.m. Regeringsbeslut (U2014/3489/S). Uppdrag att ta fram förslag till en stadieindelad timplan för . Regeringsbeslut (U2014/5377/S). Tillägg till uppdraget att ta fram förslag till en stadieindelad timplan för . Regeringsbeslut (U2015/03529/S). Uppdrag om kunskapskrav i läsförståelse och obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 1. Regeringsbeslut (U2017/02561/S). Uppdrag att ta fram kartläggningsmaterial och revidera obligatoriska bedömningsstöd och nationella prov i , sameskolan och specialskolan. Regeringsbeslut (U2017/01874/S). Uppdrag att ta fram förslag till stadieindelade kursplaner och kunskapskrav i moderna språk och teckenspråk för hörande. Regeringsbeslut (U2018/01430/S). Uppdrag om mer rörelse i skolan. Regeringsbeslut (U2018/02965/S). Tilläggsuppdrag om mer rörelse i skolan. Regleringsbrev för budgetåren 2011–2018 avseende . Skolförordning (2011:185). Skolinspektionen (2010). Undervisningen i svenska grundsärskolan. Skolinspektionen (2016). Integrerade elever – Undervisningssituationen för elever som är mottagna i grundsärskolan och får sin undervisning i . Skollag (2010:800). (2009). Redovisning av uppdrag om kunskapsbedömning i särskola och särvux. (2010). Budgetunderlag 2011–2013. 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Redovisning av uppdrag om att utarbeta nya kursplaner och kunskapskrav för och motsvarande skolformer m.m. Dnr 2009:568. Redovisning av uppdrag om att utarbeta nya kursplaner och kunskapskrav för och motsvarande skolformer m.m. Dnr. (2011). Matematikundervisning i grundsärskolan. En utvärdering av Matematiksatsningen. (2011). Kommentarmaterial till grundsärskolans kursplaner. (2014). – bedömningsstöd i årskurs 1–6. (2014). Privata aktörer inom förskola och skola. En nationell kartläggning av enskilda huvudmän och ägare. (2014). Rapportering om prioriterade insatser samt underlag för uppföljning för de funktionshinderspolitiska delmålen för , Skolinspektionen och Specialpedagogiska skolmyndigheten. (2014). Rapportering om utvecklingen av funktionshinderspolitiken för , Skolinspektionen och Specialpedagogiska skolmyndigheten. (2014). Redovisning av uppdrag att följa upp och analysera verksamhet utifrån minoritetspolitikens mål. (2014). Uppdrag om uppföljning av de sex målen för Education for All (EFA). (2015). Att planera för barn och elever med funktionsnedsättning - en sammanställning av forskning, utvärdering och inspektion 1994–2014. (2015). Kunskapsbedömning i träningsskolan. (2015). En nationell ämnesutvärdering i årskurs 6 och 9. (2015). En nationell ämnesutvärdering i årskurs 6 och 9. (2015). En nationell ämnesutvärdering i årskurs 6 och 9. (2015). Redovisning av uppdrag att följa upp och analysera verksamhet utifrån minoritetspolitikens mål. (2015). Redovisning av uppdrag om prognos över behovet av olika lärarkategorier. (2015). Skolreformer i praktiken – hur reformerna landade i vardag 2011–2014. (2015). (2015). Uppdrag om konsekvenser för skolhuvudmän av rätten att överklaga vissa beslut. R I K S R E V I S I O N E N G R U N D S Ä R S K O L A N S K U N S K A P S U P P D R A G – S T Y R N I N G , S T Ö D O C H U P P F Ö L J N I N G (2016). Bedömningsstöd i läs- och skrivutveckling – obligatoriskt i årskurs 1. (2016). IT-användning och IT-kompetens i skolan. IT- uppföljning 2015. (2016). Slutredovisning av uppdrag om slutrapportering om utvecklingen av funktionshinderspolitiken åren 2011–2016 för , Skolinspektionen och Specialpedagogiska skolmyndigheten. (2016). Utvärdering av den nya betygsskalan samt kunskapskravens utformning. (2017). – bedömningsstöd för grundsärskolans årskurs 1–6. (2017). (2017). Utvärdering av betyg från årskurs 6. (2017). Redovisning av uppdrag att ta fram återkommande prognoser över behovet av förskollärare och olika lärarkategorier. (2018). Kunskapssammanställning med utgångspunkt i rekommendationer inom utbildningsområdet. (2018). Plan för uppföljnings- och utvärderingsstudier. (2018). (2018). Lärares användning av kurs- och ämnesplaner. (2018). Mottagande i grundsärskola och gymnasiesärskola samt urval till gymnasiesärskolans nationella program. (2018). Redovisning av uppdrag om utvärdering av de nationella skolutvecklingsprogrammen. (2018). Redovisning av uppdrag om Samverkan för bästa skola. (2018). Redovisning av uppdrag om att ta fram en stadieindelad timplan för grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. (2018). Redovisning av uppdrag om plan för utvecklingsarbetet med att digitalisera de nationella proven m.m. Dnr 2018:00144. (2019). (2019). Redovisning av uppdrag om mer rörelse i skolan. föreskrifter om kunskapskrav för ämnen (SKOLFS 2011:19). För den jag är – om utbildning och utvecklingsstörning: delbetänkande. För oss tillsammans. Om utbildning och utvecklingsstörning. 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Utredningen om förbättrade resultat i . Det tar tid – om effekter av skolpolitiska reformer: Delbetänkande. Utredningen om skolans kommunalisering. Staten får inte abdikera – om kommunalisering. SOU 2014:12 Utredningen om förbättrade resultat i . Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer. Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola. Utredningen om nationella prov. Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning. Samling för skolan. Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet: delbetänkande. Utredningen om en läsa-skriva-räkna-garanti. På goda grunder – en åtgärdsgaranti för läsning, skrivning och matematik. Att vända frånvaro till närvaro – en utredning om problematisk elevfrånvaro. Uppmärksamma elevers frånvaro och agera. Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. Utredningen bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner. Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola: delbetänkande. Statliga skolmyndigheter – för elever och barn i en bättre skola. Statskontoret (2015). Dnr 2015/33-5. (2016). Utvärdering av Matematiklyftets resultat. (U2015/06066/S). (U2016/03475/S). En stadieindelad timplan i och närliggande frågor. (U2018/03059/GV). Statens skolverks och möjligheter att behandla känsliga personuppgifter om elever i vissa skolformer respektive deltagare i folkhögskolan m.m. Ändringsförfattning SKOLFS 2013:157. Förordning om ändring i förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet. Ändringsförfattning SKOLFS 2015:36. Förordning om ändring i förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet. R I K S R E V I S I O N E N G R U N D S Ä R S K O L A N S K U N S K A P S U P P D R A G – S T Y R N I N G , S T Ö D O C H U P P F Ö L J N I N G Ändringsförfattning SKOLFS 2015:45. Föreskrifter om ändring i föreskrifter (SKOLFS 2011:28) om kursplaner för grundsärskolans ämnen och ämnesområden. Ändringsförfattning SKOLFS 2015:46. Föreskrifter om ändring i föreskrifter (SKOLFS 2011:29) om kunskapskrav för grundsärskolans ämnen och ämnesområden. Ändringsförfattning SKOLFS 2016:38, SKOLFS 2017:11 och SKOLFS 2018:8. Förordning om ändring i förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet. Ändringsförfattning SKOLFS 2016:41, SKOLFS 2017:14 och 2018:11. Förordning om ändring i förordningen (SKOLFS 2010:255) om läroplan för grundsärskolan. Ändringsförfattning SFS 2017:1302. Förordning om ändring i förordningen (2015:1047) med instruktion för . Ändringsförfattning SKOLFS 2018:242. Förordning om ändring i förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet. Ändringsförfattning SFS 2018:750. Förordning om ändring i skolförordningen (2011:185). Ändringsförfattning SFS 2018:1512. Förordning om ändring i skolförordningen (2011:185). , ”Bedömning i ämnen i grundsärskolan”, grundsarskolan/bedomningsstod-i-amnen-i-grundsarskola, hämtad . , ”Bedömningsportalen”, , hämtad . , ”Sambedömning”, grundsarskolan/sambedomning-i-grundsarskolan, hämtad . , ”Sök statistik”, Undervisningsformer läsåren 2006/07-2018/19. Tabell 5. och-vuxenutbildning?sok=SokC&verkform=Grunds% C3%A4rskolan&omrade=Elever&lasar=2018/19&run=1, hämtad . , ”Sök statistik”, Skolenheter och elever läsåren 2013/14-2018/19. skola-och-vuxenutbildning?sok=SokC&verkform=Grunds% C3%A4rskolan&omrade=Elever&lasar=2018/19&run=1, hämtad . 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell B1 Timplaner grundsärskolan och – garanterad undervisningstid per ämne Svenska/svenska som andraspråk Grundsärskola: Samhällsorienterande ämnen (SO) Grundskola: Geografi, historia, religionskunskap, samhällskunskap Grundsärskola: Naturorienterade ämnen (NO) Grundskola: Biologi, fysik, kemi Totalt garanterat antal timmar Tabell B2 Timplan grundsärskolan – garanterad undervisningstid per ämnesområde Ämnesområde i grundsärskolan, inriktning träningsskola Totalt garanterat antal timmar 152 Skolförordning (2011:185). R I K S R E V I S I O N E N GRUNDSÄRSKOLANS KUNSKAPSUPPDRAG – STYRNING, STÖD OCH UPPFÖLJNING Grundsärskolan är till för barn som på grund av en utvecklingsstörning eller en begåvningsmässig funktionsnedsättning inte kan nå kunskapskrav. De ska precis som övriga elever i den svenska skolan ges möjlighet att utveckla sina kunskaper så långt det är möjligt. Utbildningen ska så långt det är möjligt motsvara utbildningen i och anpassas efter grundsärskolans behov. granskning visar att grundsärskolans behov inte har tillgodosetts tillräckligt i de statliga insatserna för att styra, stödja och följa upp grundsärskolan. Många av de insatser som genomfört för grundsärskolan är uppskattade, men lärare i grundsärskolan har ett avsevärt mindre stöd för att bedöma elevernas kunskaper än lärare i . Det finns också brister i uppföljningen och utvärderingen av grundsärskolan på nationell nivå. Grundsärskolan har i viss mån inte heller beaktats vid timplansförändringar, läroplansförändringar och i stödet att tolka dessa styrdokument. Det styrks av att lärare och rektorer i grundsärskolan upplever att deras elever inte räknas på samma sätt som . rekommenderar att se till att lärare i grundsärskolan får ett tillräckligt stöd för att kunna bedöma elevernas kunskaper. Myndigheten bör också utveckla uppföljningen och utvärderingen av grundsärskolan och säkerställa att den tydligt beaktas i myndighetens interna styrning. Regeringen bör utveckla redovisningen till om grundsärskolan och se över grundsärskolans timplaner. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse om grundsärskolans kunskapsuppdrag