prop · H70360 · 2019-12-11 00:00:00 — Det är respektive lärosätes styrelse som beslutar om hur de tillgängliga medlen fördelas och används internt och de kan tillämpa andra fördelningsnycklar än de statliga ersättningsbeloppen vid fördelning av medel.110 Av enkätsvaren framgår att på de lärosäten och fakulteter111 som ger grundkursen i engelska följer de flesta de statliga ersättningsbeloppen och resurserna tilldelas efter förväntat antal studenter och förväntad genomströmning. Ett par lärosäten omfördelar i viss mån till förmån för engelska. förekommer det också att kurser som till exempel har problem med genomströmningen får ökad tilldelning i syfte att försöka vända en dålig trend. Ett lärosäte tog upp att extra resurser har tilldelats akademiskt skrivande, vilket kräver . Detta ses som en strategisk fördelning av resurser eftersom alla kurser kräver färdigheter i akademiskt skrivande och kompetensutveckling i detta ämne säkerställer bättre genomströmning överlag, inte bara i engelska. De lärosäten som erbjuder kurser även på distans nämner också utmaningar som är kopplade till just nätutbildningar. Det kan till exempel handla om möjligheterna att ge återkoppling och skapa relationer till studenter som lärare aldrig träffar. Särskilda utmaningar för maskiningenjörsprogrammet Högskoleingenjörsprogrammet i maskinteknik har några utmaningar som skiljer sig från grundkursen i engelska. I enkätsvaren lyfts den sneda könsfördelningen, som påverkar genomströmningen negativt eftersom kvinnor generellt har högre genomströmning än män, och lärarrekryteringen som stora utmaningar. 108UKÄ, Lärarledd tid i den svenska högskolan. En studie av scheman, Rapport 2018:15, s. 45. 109I Styr- och resursutredningen föreslås att ersättningsbeloppen tas bort för att tydliggöra lärosätets ansvar att bedöma hur resurserna fördelas inom lärosätet för att säkerställa en ändamålsenlig användning. SOU 2019:6, En långsiktig, samordnad och dialogbaserad styrning av högskolan, Betänkande av Styr- och resursutredningen (Strut), s. 346. 111På vissa lärosäten kan den interna resurstilldelningen skilja sig mellan fakulteter också. 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ytterligare problem som beskrivs är att det är få studenter som tar ut sin examen. Enstaka lärosäten har också nämnt behovet av ökat samarbete med industrin som en utmaning för framtiden, inte minst med tanke på att programmet förväntas behöva hantera en mer diversifierad och snabbt skiftande behovsbild från industrin. •Genomströmning i högskolan är ett mångfacetterat fenomen som kräver en djupare uppföljning och analys för att man ska kunna dra slutsatser och utforma åtgärder som kan leda till förbättrad effektivitet. •Det finns stora skillnader mellan lärosäten, oavsett vilken utbildning eller vilket mått på genomströmning man använder. •Universitet och högskolor följer upp genomströmningen på utbildningarna i form av prestationer och avhopp. Det är svårare att följa upp avhoppen på fristående kurser och distanskurser. •Det finns ett visst samband mellan genomströmning och om lärosätet följer upp avhoppen för grundkursen i engelska. De som följer upp avhoppen har högre genomströmning. •Samtliga lärosäten i vår enkät beskriver åtgärder för att öka genomströmningen. Få lärosäten gör dock systematiska uppföljningar avseende åtgärdernas effekter. •De flesta av de utmaningar som lärosätena nämner i enkäten relaterar till samhällsutvecklingen och förutsättningar utanför högskolan. Det gäller exempelvis resurstilldelningen till utbildningsområdet humaniora, vikande studentunderlag, heterogena studentgrupper och en sned könsfördelning på högskoleingenjörsprogrammet. R I K S R E V I S I O N E N R E S U R S E F F E K T I V I T E T O C H P R O D U K T I V I T E T V I D S V E R I G E S L Ä R O S Ä T E N Agasisti, T. och G. Johnes (2009), Beyond frontiers: comparing the efficiency of higher education decision-making units across more than one county, Education Economics, 18(1), s. 59–79. Agasisti, T. och C. Pérez-Esparrells (2010), Comparing efficiency in a crosscountry perspective: the case of Italian and Spanish state universities, Higher Education, 59(19), s. 85–103. Agasisti, T. och C. Salerno (2007), Assessing the cost efficiency of Italian universities, Education Economics, 15(4), s. 455–471. , P. och P. Niknazar (2014), Structural and behavioral robustness in applied best-practice regulation, Socio-Economic Planning Sciences, 48(1), s. 89–103. , C., ., . och K. (2017), Technical efficiency and productivity for higher education institutions in , , 61(2), s. 205–223. Badunenko O., och R. (2008), Bias-corrected production frontiers: Application to productivity growth and convergence, Working paper, research, DIW, . Banker, R. och H. (2006), The super-efficiency procedure for outlier identification, not for ranking efficient units, , 175(2), s. 1311–1320. Banker, R., , H. och Z. (2017), On the use of super-efficiency procedures for ranking efficient units and identifying outliers, , 250(1), s. 21–35. Banker, R. och J. (1988), A relative efficiency model for the evaluation of public health nurse productivity, , . Bogetoft, P. och L. (2011), Benchmarking with , SFA, and R, Springer- Bonaccorsi, A. (2014), Knowledge, diversity and performance in European higher education: A changing landscape, Cheltenham, , . Bonaccorsi A. och C. Daraio (2007), Universities and strategic knowledge creation: Specialization and performance in Europe, , Cheltenham. Bonaccorsi A., Daraio C., Räty T. och L. Simar (2007), Efficiency and University Size: Discipline-wise Evidence from European Universities, MPRA Paper 10265, University Library of , . 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Bryngfors L., . och L. (2009), SI vid () En utvärdering av SI-verksamheten vid fem civilingenjörsprogram vid LTH . för ingenjörsutbildningar, LTH 2–. Bryngfors L., ., . och L. (2017), Utvärdering av SI- verksamheten vid 2016/17. Caves D., . och E. Diewert (1982), Multilateral comparisons of output, input and productivity using superlative index numbers, , 92(365), s. 73–86. Charnes A., och E. (1978), Measuring the efficiency of decision making units, , 2(6), s. 429–444. Coelli T., Prasada , O’. och G. Battese (2005), An introduction to efficiency analysis, Kluwer Academic Publisher, . Daghbashyan Z., Deicao E. och M. McKelvey (2014), “How and Why Does Cost Efficiency of Universities Differ across European Countries? An explorative attempt using new microdata” i Bonaccorsi A. (red.) Knowledge, diversity and performance in European higher education: A changing landscape, Cheltenham, , , s. 267–291. Damvad Analytics (2016), Forskningsperformance vid och högskolor. Daraio C., ., Catalano G. och H. Moed (2019), Tackling the heterogeneity of HEIs by combining different data sources and applying conditional benchmarking techniques, Proceedings of the 23rd International Conference on Science and Technology Indicators. De och L. López-Torres (2017), Efficiency in education: a review of literature and a way forward, , 68(4), s. 339–363. , Førsund F. och S. Kittelsen (2017), Productivity development of Norwegian institutions of higher education 2004–2013, , 68(4), s. 399–415. (1979), Bootstrap methods: Another look at the jackknife, The , 7(1), s. 1–26. (2016a), Handledning – Att redovisa materiella anläggningstillgångar, ESV 2016:49. (2016b), Effektivisering i statsförvaltningen, ESV 2016:59. Emrouznejad A. och G. (2018), A survey and analysis of the first 40 years of scholarly literature in : 1978–2016, Socio-Economic Planning Sciences, 61(1), s. 4–8. R I K S R E V I S I O N E N R E S U R S E F F E K T I V I T E T O C H P R O D U K T I V I T E T V I D S V E R I G E S L Ä R O S Ä T E N Färe R., Grosskopf S., . och P. (1989), Productivity developments in Swedish hospitals: A output index approach, Discussion paper No. Färe R., Grosskopf S., . och P. (1992), Productivity changes in Swedish pharmacies 1980–1989: a non-parametric approach, , 3(1), s. 85–101. Färe R., Grosskopf S. och C. Knox Lovell (1994), Production frontiers, , . Gralka S., Wohlrabe K. och L. Bornmann (2019), How to measure research efficiency in higher education? Research grants vs. publication output, , 41(3), s. 322–341. (2018), Är externfinansieringsgraden för stor?, Rapport till SUHF . (2018), Forskningskvalitet, effektivitet och extern finansiering, Rapport till SUHF . (2010), Sjunkande prestationer i högskolan, Statistisk analys 2010/10. (2012), Universitet & högskolor. Rapport 2012:10 R. (2018), University rankings: What do they really show?, Scientometrics, 115(1), s. 585–606. Johnes J. och L. Yu (2008), Measuring research performance of Chinese higher education institutions using data envelopment analysis, economic review, 19(4), s. 679–696. Johnes J., Portela M. och E. Thanassoulis (2017), Efficiency in education, , 68(4), s. 331–338. Kapelko M. och A. Oude Lansink (2015), An international comparison of productivity change in the textile and clothing industry: A bootstrapped index approach, Empirical Economics, 48(4), s. 1499–1523. Tekniska högskolan (2015), Karriäruppföljning 2015. , Regler för registrering, avregistrering samt resultatrapportering (grund- och avancerad nivå), Beslut , Dnr. (1953), Index numbers and indifference surfaces, Trabajos de Estatística, 4, s. 209–242. Metters R., och D. Whybark (2001), An investigation of the sensitivity of to data errors, Computers & Industrial , 41(2), s. 163–171. Nordforsk (2017), Comparing research at Nordic higher education institutions using bibliometric indicators covering the years 1999–2014, Policy paper 4/2017. 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N (2018), Education at a glance: Indicators, : . (2011), Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor, RiR 2011:2. (2017), Varför sparar lärosätena? – en granskning av myndighetskapital vid universitet och högskolor, RiR 2017:28. (2018), Lärosätenas lokalförsörjning – rum för utveckling, RiR 2018:15. Simar L. och P. (1998), Sensitivity analysis of efficiency scores: How to bootstrap in nonparametric frontier models, Management Science, 44(1), s. 49–61. Simar L. och P. (1999), Estimating and bootstrapping , , 115(3), s. 459–471. Simar L. och P. (2000), A general methodology for bootstrapping in nonparametric frontier models, , 27(6), s. 779–802. Simar L. och P. (2008), Statistical inference in nonparametric frontier models: Recent developments and perspectives, i ., K. Lovell och S. (red. ), The measurement of productive efficiency and productivity change, s. 421–521, , NY: . Simar L. och P. (2011), Two-stage : Caveat emptor, , 36(2), s. 205–218. SULF (2018), Systemfel i kunskapsfabriken – om urholkning av ersättningsbeloppen till högre utbildning. (2018a), Statlig finansiering av universitet och högskolor i , och . (2018b), Svenskt Näringslivs skuggutredning till den statliga Styr- och resursutredningen. Erfarenheter från ramverk för forskning och högre utbildning. Ingenjörer (2014), Att inte gå framåt är att gå bakåt – Om genomströmning, pedagogik och matematik på tekniska högskolor. (2017), Tidiga avhopp från högskolan. Analyser av genomströmning på de tio största yrkesexamensprogrammen, Rapport 2017:17. (2017), Universitet och högskolor Årsrapport . (2017), Genomströmning på grundnivå och avancerad nivå /16, Statistiska meddelanden UF 20 . (2018), Universitet och högskolor Årsrapport . (2018), Lärarledd tid i den svenska högskolan. En studie av scheman, Rapport 2018:15. R I K S R E V I S I O N E N R E S U R S E F F E K T I V I T E T O C H P R O D U K T I V I T E T V I D S V E R I G E S L Ä R O S Ä T E N (2018), Studenternas prestationsgrad fortsätter att öka, Statistisk analys, Dnr. Universitets- och högskolerådet (2018), Kan ett antagningsprov minska avhoppen på ämneslärarutbildningen? Ett förberedande uppdrag inför utvecklingen av ett särskilt antagningsprov till ämneslärarutbildningen, . Veiderpass A. och M. McKelvey (2016), Evaluating the performance of higher education institutions in Europe: a nonparametric efficiency analysis of 944 institutions, Applied Economics, 48(16), s. 1504–1514. (2018), Lärosäten i –2016 – Underlag till DEA-analys, Dnr. (1937), Über ein ökonomisches gleichungssystem und eine verallgemeinerung des brouwerschen fixpunktsatzes i Menger K (red.) Ergebnisse eines mathematischen kolloquiums, 8, s. 73–83, Deuticke, . Översatt till engelska 1945. A model of general economic equilibrium. Review of Economic Studies, 13(1), s. 1–9. Wolszczak-Derlacz J. och A. Parteka (2011), Efficiency of European public higher education institutions: a two-stage multicountry approach, Scientometrics, 89(3), s. 887–917. (2017), An evaluation and explanation of (in)efficiency in higher education institutions in Europe and the U.S. with the application of twostage semi-parametric , Research Policy, 46(9), s. 1595–1605. SOU 2018:73, Studiemedel för effektiva studier, Slutbetänkande av Utredningen om tryggare och effektivare studier. SOU 2019:6, En långsiktig, samordnad och dialogbaserad styrning av högskolan, Betänkande av Styr- och resursutredningen (Strut). Budgetlag (2011:203). Högskolelag (1992:1434). Myndighetsförordning (2007:515). betänkande 2011/12:UbU4. 2018/19:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 16. 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Bilaga 1 Deskriptiv statistik Tabell B1 Beskrivande statistik av input- och outputvariabler, genomsnitt per lärosäte aggregerat på respektive land för perioden –2016 Studenter på grundnivå och Personal (helårsekvivalenter) Lokalyta (kvm) Källa: ETER-data, SCB och statistik från deltagarländerna. R I K S R E V I S I O N E N R E S U R S E F F E K T I V I T E T O C H P R O D U K T I V I T E T V I D S V E R I G E S L Ä R O S Ä T E N Bilaga 2 Ineffektivitetstal , 2011–2015 Diagram B1 Ineffektivitet för nordiska lärosäten , skalavkastning med konfidensintervall teknisk-naturvetenskapliga universitet i och i i Bergen i i miljö- och biovetenskapliga universitet universitet i tekniska högskola . Tekniska högskolan i i i universitet högskola i universitet i i business school universitet högskola universitet –– Ineffektivitet - - - - Konfidensintervall Källa: beräkningar. 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram B2 Ineffektivitet för nordiska lärosäten , skalavkastning med konfidensintervall universitet teknisk-naturvetenskapliga universitet universitet universitet i Bergen i i miljö- och biovetenskapliga universitet i tekniska högskola Kungl. och Fjordane i universitet i i i universitet högskola business school tekniska universitet universitet - - - - Konfidensintervall Källa: beräkningar. R I K S R E V I S I O N E N R E S U R S E F F E K T I V I T E T O C H P R O D U K T I V I T E T V I D S V E R I G E S L Ä R O S Ä T E N Diagram B3 Ineffektivitet för nordiska lärosäten , skalavkastning med konfidensintervall i tekniska högskola i miljö- och biovetenskapliga universitet i i i . och Fjordane i universitet universitet universitet i universitet och business school Linnéuniversitetet universitet –– Ineffektivitet - - - - Konfidensintervall Källa: beräkningar. 70 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram B4 Ineffektivitet för nordiska lärosäten , skalavkastning med konfidensintervall miljö- och biovetenskapliga universitet universitet och i Hedmark universitet teknisk-naturvetenskapliga universitet universitet universitet universitet i i Sørøst i i i - - - - Konfidensintervall Källa: beräkningar. R I K S R E V I S I O N E N R E S U R S E F F E K T I V I T E T O C H P R O D U K T I V I T E T V I D S V E R I G E S L Ä R O S Ä T E N Diagram B5 Ineffektivitet för nordiska lärosäten , skalavkastning med konfidensintervall universitet i i universitet i universitet universitet Tekniska högskolan i i i Sørøst miljö- och biovetenskapliga universitet business school universitet universitet teknisk-naturvetenskapliga universitet universitet universitet universitet i Linnéuniversitetet universitet –– Ineffektivitet - - - - Konfidensintervall Källa: beräkningar. 72 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Bilaga 3 Referenser för lärosäten med förbättringspotential Tabell B2 Svenska lärosäten med förbättringspotential 2016 och deras referenslärosäten med vilka de jämförs. Referenslärosätena återfinns till höger om respektive lärosäte som har förbättringspotential R I K S R E V I S I O N E N R E S U R S E F F E K T I V I T E T O C H P R O D U K T I V I T E T V I D S V E R I G E S L Ä R O S Ä T E N 74 R I K S R E V I S I O N E N RESURSEFFEKTIVITET OCH PRODUKTIVITET VID LÄROSÄTEN I NORDISK JÄMFÖRELSE har granskat resurseffektivitet och produktivitet för nordiska lärosäten –2016. Granskningens övergripande slutsats är att de studerade svenska lärosätena står sig väl i en jämförelse med andra lärosäten i . För vissa lärosäten finns dock en stor förbättringspotential. har prövat ett antal möjliga förklaringar till varför vissa lärosäten i uppvisar lägre effektivitet än andra svenska lärosäten. Analysen visar att lärosätenas personalomsättning har ett negativt samband med effektivitetstalen, det vill säga att lärosäten med en hög personalomsättning har en lägre effektivitet. Granskningen ger också exempel på svenska lärosätens åtgärder för att öka studenternas genomströmning, som är en aspekt av effektivitet. Få lärosäten gör systematiska uppföljningar avseende åtgärdernas effekt. rekommendationer syftar till att öka effektiviteten hos de lärosäten som uppvisar stor förbättringspotential. Universitet och högskolor bör också systematiskt följa upp genomströmningen av studenter samt effekterna av de åtgärder som genomförs för att öka genomströmningen. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse om resurseffektivitet och produktivitet vid lärosäten i nordisk jämförelse