prop · H603100 · 2019-04-10 00:00:00 — Bland dessa inkomster ingår avräkningar som minskar statens in- komster, främst kompensation för statlig och mervärdesskatt. nettot av de sammantagna inkomsterna är nega- tivt. –2022 beräknas Övriga inkomster uppgå till i genomsnitt -(se tabell 5.3). Inkomster av statens verksamhet Inkomsterna består främst av utdelningar från statens aktieinnehav, affärsverkens och inlevererade överskott, ränte- inkomster samt inkomster från offentligrättsliga avgifter. beräknas dessa inkomster uppgå till . Inkomster av försåld egendom Inkomsterna omfattar redovisade försäljningar av statlig egendom, varav försäljningar av aktier i statligt ägda bolag vanligtvis utgör den största delen. –2022 görs ett beräkningstekniskt antagande om försäljningsinkomster om . Inkomsterna omfattar återbetalning av studie- medel för lån upptagna samt av övriga lån. beräknas inkomsterna till . Inkomsterna omfattar vissa avskrivningar, amor- teringar samt statliga pensionsavgifter. Pensions- avgifterna utgör merparten av dessa inkomster. beräknas inkomsterna till . Inkomsterna omfattar bidrag från olika EU- fonder. De största bidragen kommer från Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och EU:s jordbruks- fonder. Bidragen är främst kopplade till utgifter på anslag under utgiftsområden. beräknas inkomsterna till . Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Inkomsterna består av två delar, tillkommande inkomster och avräkningar i anslutning till skatte- systemet. Tillkommande inkomster redovisas i statens budget. Motsvarande poster avräknas på andra inkomsttitlar eller på budgetens utgiftssida. Det gäller främst skatter som tillfaller EU och kommunala utjämningsavgifter enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Avräkningarna består till största delen av statliga och kommunala myndigheters kompen- sation för inbetald mervärdesskatt. Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto budgeteras utgifter som redo- visas som krediteringar på skattekonto under anslag på budgetens utgiftssida. Ändrad redovisning av inkomsttitlar Följande inkomsttitel tas bort: 1492 Försäljningsskatt på motorfordon 5.4Uppföljning av statens inkomster Nedan jämförs prognosen för skatteintäkterna i denna proposition med prognosen i beslutad budget . Vidare görs en uppföljning av inkomsterna i statens budget . Prognosskillnaderna finns redovisade i tabell 5.11. I tabell 5.10 finns de viktigaste antagandena för skatteprognoserna och en jäm- förelse med bedömningen i budgetpropositionen. Jämförelse med prognosen i den beslutade budgeten Intäkterna från skatt på arbete 2018 har reviderats ned något, vilket främst förklaras av att utfallet för arbetsgivaravgifter blev något lägre än beräknat i beslutad budget. I övrigt är det flertalet mindre nedrevideringar vilka sänker nivån för hela prognosperioden, såsom ett lägre beskattningsutfall än beräknat , nedreviderade skattepliktiga transfereringar samt marginellt lägre lönesumma. Att ned- revideringen blir större 2020 och 2021 beror framför allt på att lönesumman har reviderats ned 2020 vilket sänker nivån framöver. Detta påverkar främst kommunalskatterna samt arbetsgivar- avgifter. Att kommunalskatterna inte är lika mycket nedreviderade som arbetsgivaravgifterna beror på att kommunerna har höjt kommunal- skatten med vilket höjer nivån med . P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Tabell 5.10 Antaganden i skatteprognoserna och förändringar jämfört med budgetpropositionen Årlig procentuell förändring om inte annat anges -0,5 -0,2 -0,2 -0,1 -0,7 -0,5 -0,3 -0,2 -0,1 -0,4 -0,1 -0,1 -0,1 -0,8 -1,0 -0,9 -0,1 -0,2 -0,9 -0,4 -0,3 -0,5 -0,4 -0,2 -0,5 -0,3 -1,0 -1,9 1Löpande priser, procentuell förändring. 2Kalenderkorrigerat, anställda. 4Arbetslöshet 15–. 5Procent av arbetskraften. 6Medelvärde , procent. 8Avser skiktgräns för statlig inkomstskatt. Källor: , och egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Tabell 5.11 Aktuell prognos jämfört med beslutad budget samt statens budget Jämförelse med beslutad budget -9,8 -1,6 -2,5 -10,2 -10,4 -9,3 -0,6 -1,5 -6,7 -6,8 -6,1 -0,3 -0,2 -3,6 -3,9 -2,6 -0,8 -0,1 -0,3 -0,8 -2,0 -1,6 -109,1 -0,5 -113,3 -0,7 -0,7 -1,3 -1,4 -13,8 -0,2 -14,5 -0,3 -2,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,5 -1,0 -1,0 -3,5 -3,6 -1,3 -1,1 -1,8 -4,3 -4,6 -1,4 -0,5 -0,2 -0,3 -0,3 -0,4 -0,4 -0,5 -0,1 -3,2 -3,4 -0,1 -0,4 -36,9 -38,8 -0,1 -0,2 -6,2 -6,6 Skatt på kapital, hushåll -0,4 -1,0 -3,1 -1,5 -0,3 -0,3 -1,3 -6,6 -6,0 -0,6 -0,2 -0,5 -0,4 -0,4 -0,4 Skatt på konsumtion och insatsvaror -4,3 -1,7 -4,0 -4,6 -4,8 -4,4 -0,9 -5,8 -7,8 -7,4 -0,1 -0,1 -0,3 -0,9 Övriga skatter på energi och miljö -0,4 -0,6 -0,7 -1,5 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 -0,5 -0,4 -0,2 -0,3 -0,3 -0,3 -0,3 Restförda skatter och övriga skatter -0,3 -0,4 -0,4 -0,5 -5,8 -1,5 -4,7 -0,3 -0,8 -1,5 -1,5 -1,6 -0,2 -6,4 -21,4 -22,3 -6,3 -6,5 -0,1 -0,2 -6,5 -21,4 -22,4 Avgår, kommunala inkomstskatter -717,0 -746,2 -2,1 -0,3 -0,1 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -245,0 -257,0 -2,5 -0,2 -0,5 -0,8 -6,1 -16,8 -17,3 -12,0 -17,3 -19,5 -0,3 -14,6 -2,2 -7,8 -11,4 Källor: , och egna beräkningar. Intäkterna från skatt på kapital 2018 har jämfört med beslutad budget reviderats upp med . Det förklaras främst av att hushållens kapitalskatter och skatt på företags- vinster bedöms bli högre, vilket förklaras av höga kompletteringsbetalningar av skatt från hushåll och höga preliminära inbetalningar av företags- skatt avseende 2018. har skatt på kapital reviderats ned med . Det förklaras främst av lägre avkastningsskatt som i sin tur beror på att statslåneräntan är ned- reviderad jämfört med prognosen i beslutad budget (se tabell 5.11). är hushållens kapitalskatter nedrevi- derade med 1–. Det för- främst av att hushållens utdelningsinkom- ster bedöms bli lägre än i beslutad budget. Skatt på konsumtion och insatsvaror Intäkterna från mervärdesskatt har reviderats ned med den beslutade budgeten. Det beror till viss del på att prognoserna för bostadsinvesteringar har reviderats ned men framför allt på att hushållens konsumtion inte väntas öka lika starkt som prog- nosen i beslutad budget. Intäkterna från punktskatterna 2018 har sam- mantaget reviderats ned något sedan beslutad budget , framför allt på grund av att det slutliga utfallet för koldioxidskatt blev lägre än förväntat. –2021 har punktskatte- intäkterna reviderats upp. Den största revideringen har skett för intäkter från miljö- skatter och kan till största delen förklaras av regeringens förslag i propositionen Vårändrings- budget . Jämfört med prognosen i den beslutade budgeten medförde periodiseringseffekter att statens skat- teinkomster blev lägre 2018. Det förklaras främst av att företag och hushåll placerat pengar på skattekontot utöver skatte- betalningar. ökade dock de totala kapitalplaceringarna i mindre omfattning än prognosen i beslutad budget. Det påverkar även periodiseringsposten 2020 när företag väntas ta ut kapitalplaceringar. Kapitalplaceringarna uppgick till totalt ca vid utgången av 2018. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Jämfört med bedömningen i beslutad budget blev utfallet för övriga inkomster lägre 2018 (se tabell 5.12). Avvikelsen förklaras till största del av att inkomsterna från försälj- ningar av statlig egendom blev lägre än det beräkningstekniska antagandet som ingick i beräkningen. m.m.i anslutning till skattesystemet blev lägre än bedömningen i beslutad budget. Det förklaras av högre kompensation för statlig och mervärdesskatt. –2021 är övriga inkomster nedrevi- derade med 2–, vilket främst förklaras av högre kompensation för statlig och mervärdesskatt. Tabell 5.12 Övriga inkomster, aktuell prognos jämfört med beslutad budget Bidrag m.m. från EU Utgifter som ges som Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källa: Egna beräkningar. Uppföljning av statens budget Intäkterna från skatt på arbete 2017 har reviderats ned jämfört med bedömningen i statens budget . Det beror främst på att det slutliga beskattningsutfallet blev lägre än beräknat. Vidare har lönesumman reviderats ned vilket i sin tur medfört en nedrevidering av främst kommunal- skatter och arbetsgivaravgifter. bedöms intäkterna från skatt på arbete blivit högre än vad som beräknades i statens budget . Förklaringen är främst en högre lönesumma samt att husavdragen reviderats ned något, vilket höjer inkomsterna. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Vidare är de skattepliktiga transfereringarna något uppreviderade. Jämfört med beräkningarna i statens budget ökade intäkterna från skatt på kapital ytter- ligare från en hög nivå året innan. Både intäkter från skatt på hushållens kapitalinkomster och skatt på företagsvinster bidrog till upprevide- ringen. Den kraftiga ökningen av intäkterna från skatt på hushållens kapitalinkomster förklaras främst av att både kapitalvinster och utdelnings- inkomster blev betydligt högre än väntat. Även utfallet för intäkterna från skatt på företagsvinster blev högre jämfört med prognosen i statens budget, främst till följd av att företagens vinster utvecklades starkare än förväntat. Jämfört med beräkningarna i statens budget har intäkterna från skatt på kapital reviderats upp med . Det beror främst på att intäkter från skatt på företagsvinster bedöms bli högre. Det förklaras av högre utfall avseende samt bättre vinstutveckling än i beräkningen som låg till grund för statens budget . Även intäkter från hushållens kapitalskatter har reviderats upp. Skatt på konsumtion och insatsvaror Intäkterna från mervärdesskatt ökade med 13miljarder kronor mer än väntat i statens budget . Det beror främst på att bostads- investeringarna ökade kraftigare än väntat. Prognosen för mervärdesskatteintäkterna har reviderats ned med i förhållande till statens budget . Det för- av att både bostadsinvesteringarna och hus- hållens konsumtion utvecklats svagare än väntat. Intäkterna från punktskatterna 2017 blev något lägre jämfört med vad som beräknades i statens budget . Det beror till största delen på att fordonsskatten blev lägre. Prognosen för intäkterna från punktskatterna 2018 har sammantaget reviderats upp något i förhållande till prognosen i budgeten . Det beror främst på att intäkterna från energiskatt utvecklats starkare än förväntat. Jämfört med statens budget medförde periodiseringseffekter att statens inkomster blev högre än väntat. Det förklaras till stor del av att kapitalplaceringar på skattekonton från företag och hushåll fortsatte öka detta år. statens budget väntades återbetalningar . Utfallet för övriga inkomster blev lägre 2017 än vad som beräknades i statens budget (se tabell 5.13). Det beror främst på att inkomsterna från försäljningar av statlig egendom blev betydligt lägre än det beräknings- tekniska antagandet som gjordes i statens budget . Utfallet för inkomsterna blev lägre jämfört med beräkningen i statens budget . Skillnaden förklaras i huvudsak av att inkomsterna från försäljningar av statlig egendom blev lägre än det beräkningstekniska antagandet som gjordes i statens budget . Även Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet blev lägre än bedömningen i statens budget. Det förklaras av högre kompensation för statlig och mervärdesskatt. Tabell 5.13 Övriga inkomster, utfall och 2018 jämfört med statens budget Bidrag m.m. från EU Utgifter som ges som Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 I detta avsnitt redovisas och analyseras utveck- lingen av utgifterna i statens budget, vilka delas in i 27 utgiftsområden och posten Minskning av anslagsbehållningar. Till budgetens utgifter hör även nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen (se avsnitt 7.3). De takbegränsade utgifterna, dvs. de utgifter som omfattas av utgiftstaket, består av utgifterna under utgiftsområde 1–25 och 27 samt utgifterna inom ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. –De takbegränsade utgifterna som andel av BNP beräknas minska från 2022 (se tabell 6.1). –I nominella termer beräknas de takbegrän- sade utgifterna öka med totalt 2019–2022. Det innebär en genom- snittlig ökning med ca eller (se tabell 6.2). –De utgiftsområden som väntas bidra mest till ökningen av de takbegränsade utgifterna –2022 är utgiftsområdena 27 Avgiften till Europeiska unionen, 6 Försvar och sam- hällets krisberedskap samt 25 Allmänna bidrag till kommuner. Dessa tre utgifts- områden beräknas sammanlagt öka med . –Utgifterna för ålderspensionssystemet be- räknas öka med 2019– 2022. Det innebär en årlig genomsnittlig ökning , dvs. en något högre ökningstakt än de takbegränsade utgifterna som helhet. –I jämförelse med den beslutade budgeten beräknas de takbegränsade utgifterna sammantaget bli högre 2019, högre 2020 och högre 2021. Förslag och aviseringar i propositionen Vår- ändringsbudget och i denna pro- position bidrar till de högre utgifterna med 2019, 2020 och 2021 (tabell 6.10). Tabell 6.1 Utgifter under budgetens utgiftsområden och takbegränsade utgifter som andel av BNP Procent av BNP. Utfall 2018, prognos 2019–2022 vid sidan av statens 1Inklusive minskning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 2Utgifter under budgetens utgiftsområden (exklusive utg.omr. 26 Statsskuldsräntor m.m.) och ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Tabell 6.2 Utgifter per utgiftsområde Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och Kultur, medier, trossamfund och fritid och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Ålderspensionssystemet vid sidan av 1Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . 2Inklusive förslag enligt propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99). 3 Posten Minskning av anslagsbehållningar beskriver skillnaden mellan beräknade anslagsnivåer och prognos för den faktiska utgi ftsförbrukningen. 4Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 5Summa utgiftsområden exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. och exklusive minskning av anslagsbehållningar för statsskuldsräntor. 6Regeringens förslag till nivå på utgiftstaket i propositionen Vårändringsbud get (prop. 2018/19:99) och bedömning av utgiftstakets nivå i denna proposition (se avsnitt 4.3). 6.1Utveckling av de takbegränsade utgifterna över tid Nedan beskrivs prognosen för de takbegränsade utgifterna –2022. Analysen utgår från ett antal faktorer som är viktiga för utgiftsutveck- lingen och som är generella för utgiftsområdena. Dessa faktorer beskriver hur utgifterna förändras över tiden till följd av bl.a. beslut om åtgärder, pris- och löneomräkning, makroekonomisk utveckling och volymförändringar. Den nomi- nella årliga förändringen av de takbegränsade utgifterna uppdelat enligt dessa faktorer redovisas i tabell 6.3 och varje rad i tabellen kommenteras mer utförligt nedan. Tabell 6.3 Förändringar av takbegränsade utgifter jämfört med det föregående året Miljarder kronor, prognos 2019–2022 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Anslagsförändringar som motiverar teknisk justering av utgiftstaket ingår inte. Vidare ingår inte medel som i tidigare propositioner om ändringar i statens budget föreslagits eller som i propositionen Vårändringsbudget 2018/19:99) föreslås tillföras regelstyrda anslag som påverkas av föränd- ringar i volym och makroekonomiska förutsättningar (i första hand transfereringsanslag). 2Begreppet volym innefattar ett antal olika slags utgiftsförändringar, till följd av bl.a. antal personer i transfereringssystemen, längden som en person finns i ett transfereringssystem samt förändringar av nivån på styckkostnader i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till den makroekonomiska utvecklingen. 3Utgiftsförändringar som motiverar teknisk justering av utgiftstakets nivå. Källa: Egna beräkningar. De takbegränsade utgifterna beräknas öka med sammanlagt 2019–2022. Det motsvarar en genomsnittlig årlig ökning om . Ökningen förklaras i första hand av att den makroekonomiska utvecklingen väntas medföra att den genomsnittliga ersättningsnivån i de olika transfereringssystemen ökar, givet for- merna för indexering i de olika systemen, samt att anslag för förvaltnings- och investeringsändamål ökar i enlighet med systemet för pris- och löne- omräkning. Volymrelaterade utgiftsförändringar i transfereringssystemen väntas bidra till att minska de takbegränsade utgifterna –2021. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Nedan beskrivs hur de takbegränsade utgifternas utveckling påverkas av alla tidigare beslut eller godkända beräkningar av samt regeringens nu aktuella förslag och aviseringar som har ekonomiska konsekvenser. Det är därmed den samlade budgeteffekten i förhållande till det föregående året som redovisas. I beskriv- ningen ingår även budgeteffekterna av att tidigare reformer och temporära program upphör eller minskar i omfattning. Beslutade, föreslagna och aviserade reformer beräknas öka de takbegränsade utgifterna –2021 och minska dem 2022. De utgifts- områden där de beräknade utgifterna ökar mest till följd av beslut är utgifts- område 6 Försvar och samhällets krisberedskap, 25 Allmänna bidrag till kommunerna och 22 Kommunikationer. Under flera utgiftsområden beräknas utgift- erna sammantaget minska 2019–2022. Det gäller bl.a. utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, 13 Jämställdhet och nyanlända invand- rares etablering och 23 Areella näringar, lands- bygd och livsmedel. I tabell 6.4 redovisas hur beslutade, föreslagna och aviserade reformer påverkar utgifterna för- delat på enskilda utgiftsområden. Nedan kom- menteras, 2019–2022, de utgifts- områden som uppvisar störst förändring av de beräknade utgifterna mellan år. Förändring av beräknade utgifter Utgifterna beräknas öka med sammantaget 2019 jämfört med till följd av beslutade och föreslagna reformer. De beloppsmässigt största utgiftsförändringarna finns under utgiftsområde 6 Försvar och sam- hällets krisberedskap, 25 Allmänna bidrag till kommuner, 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsument- politik. I den beslutade budgeten ökar de beräknade utgifterna under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap jämfört med . Det beror främst på satsningar som syftar till att stärka försvaret. I den beslutade budgeten höjdes det generella statsbidraget till kommunsektorn. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 ökar de beräknade utgifterna under utgifts- område 25 Allmänna bidrag till kommuner 2019 jämfört med . I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) aviserades förändringar av statens ersättningsystem för mottagande av ensamkommande barn och unga, vilket bidrar till att minska de beräknade utgifterna under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering jämfört med . Utgifterna under utgiftsområde 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik beräknas minska av flera orsaker. I den beslutade budgeten har bl.a. anslaget 1:8 Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande avvecklats och anslag 1:7 Energi- effektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer minskat. I propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99) justeras anslagsnivån för framför allt anslag 1:9 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande ned jämfört med vilket också bidrar till den beräknade utgifts- minskningen under utgiftsområdet. Förändring av beräknade utgifter Utgifterna beräknas öka med sammantaget 2020 jämfört med till följd av aviserade reformer. De beloppsmässigt största förändringarna finns under utgifts- område 25 Allmänna bidrag till kommuner, 14 Arbetsmarknad och arbetsliv och 6 Försvar och samhällets krisberedskap. I den beslutade budgeten aviserades förslag om bl.a. höjning av det generella stats- bidraget till kommunsektorn, vilket beräknas medföra ökade utgifter jämfört med under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Utgifterna under utgiftsområde 14 Arbets- marknad och arbetsliv beräknas minska jämfört med främst till följd av åtgärder i den beslutade budgeten för att minska kostnaderna för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Utgifterna under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap beräknas öka 2020 jämfört med till följd av satsningar i den beslutade budgeten med syfte att stärka försvaret. Förändring av beräknade utgifter Utgifterna beräknas öka med sammantaget 2021 jämfört med till följd av aviserade reformer. De beloppsmässigt största förändringarna av de beräknade utgifterna finns under utgiftsområde 22 Kommunikationer, 6 Försvar och samhällets krisberedskap och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Utgifterna under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap beräknas öka främst till följd av satsningar i den beslutade budgeten som syftar till att stärka försvaret. Under utgiftsområde 22 Kommunikationer ökar de beräknade utgifterna till följd av den beslutade budgeten med anledning av den av beslutade satsningen på en ny långsiktig ekonomisk ram för den trafikslags- övergripande planen för planeringsperioden –2029. För utgiftsområde 23 Areella näringar, lands- bygd och livsmedel minskar de beräknade utgift- erna till följd av minskade medel till landsbygds- programmet i den beslutade budgeten . Förändring av beräknade utgifter beräknas utgifterna minska med sammantaget jämfört med , bl.a. till följd av att flera tidigare beslutade satsningar upphör eller minskar i omfattning. Den största förändringen av de beräknade ut- gifterna sker under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg där utgifterna beräknas minska, framför allt till följd av att till- fälliga satsningar i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1) upphör 2022. De tillfälliga sats- ningarna avser framför allt personalsatsningar till vårdpersonal i landstingen. Under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsu- mentpolitik beräknas utgifterna minska 2022 jämfört med . Det beror i huvudsak på att en satsning på investeringsstödet för hyresbostäder och bostäder för studerande i propositionen Vårändringsbudget inte är lika stor 2022 som 2021. Tabell 6.4 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med det föregående året till följd av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna reformer -0,1 -0,4 -0,1 -0,2 Skatt, tull och exekution -0,1 -0,4 -2,0 -0,5 Hälsovård, sjukvård och social -1,5 -4,3 10Ekonomisk trygghet vid sjukdom och -0,1 -3,9 -1,4 -0,5 -2,8 -3,1 -1,0 -0,2 Kultur, medier, trossamfund -0,4 -0,1 -0,8 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och -3,1 -0,9 -1,6 -0,4 Allmän miljö- och naturvård -0,8 -0,2 -0,3 -0,3 -0,8 Areella näringar, landsbygd -1,4 -4,3 -0,2 -0,4 -0,2 -0,3 -6,3 Anm.: Anslagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket ingår inte. Vidare ingår inte medel som i tidigare propositioner om ändringar i statens budget föreslagits eller som i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99) föreslås tillföras regelstyrda anslag som påverkas av för- ändringar i volym och makroekonomiska förutsättningar (i första hand transfereringsanslag). Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Den årliga pris- och löneomräkningen av anslag som används för förvaltnings- och investerings- ändamål medför att de takbegränsade utgifterna beräknas öka 2019–2022. Vid omräkningen av myndigheternas förvalt- ningsanslag, som utgör huvuddelen av de anslag som pris- och löneomräknas, används olika index för att följa utvecklingen avseende löner, hyres- kostnader och övriga förvaltningskostnader. Omräkningstalen är fastställda och redovisas i tabell 6.5. Pris- och löne- omräkningen är preliminär.