prop · H60352 · 2019-02-26 00:00:00 — Förutom målen för 2020-strategin och de tematiska målen som gäller för samtliga ESI-fonder finns det även tre övergripande mål för landsbygdsutveckling som i sin tur brutits ned i sex unionsprioriteringar. Denna ytterligare nivå av unionsgemensamma mål gör att landsbygdsprogrammets koppling till 2020-strategin och de tematiska målen blir otydlig.53 De nationella landsbygdsprogrammen ska, enligt , struktureras i unionsprioriteringar, fokusområden, åtgärder och delåtgärder (se avsnitt 2.1.1.) För varje åtgärd och delåtgärd finns särskilda syften som preciserar vad som ska uppnås. Exempelvis ska åtgärden Investeringar i fysiska tillgångar bl.a. verka för ökad konkurrenskraft. Den delåtgärd som är kopplad till åtgärden benämns Investeringsstöd till jordbruket. Delåtgärden har som syfte att förbättra företagens generella kapacitet och påskynda deras marknadsanpassning. Måluppfyllelsen mäts dels genom summeringar av hur mycket stöd som beviljats, dels som antalet företag som fått stöd för investeringar.54 53Europeiska revisionsrätten, Programplanering inom landsbygdsutveckling: mindre komplexitet och mer fokus på resultat behövs, särskild rapport nr 16/2017. 54Näringsdepartementet, Landsbygdsprogrammet, kapitel 8 och 11. 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Sammantaget gör mål på olika nivåer det svårt att bedöma vilka mål de olika delåtgärderna ska bidra till. Det gör det också svårt att bedöma i vilken utsträckning de olika målen uppfyllts. Komplexa regelverk är administrativt betungande Ökad resultatinriktning och detaljerade EU-regler kring de olika åtgärderna55 ställde krav på betydande administrativa insatser från de nationella myndigheternas sida vid utformningen av landsbygdsprogrammen. Den stora mängden information som måste ingå i programdokumenten ledde även till att själva dokumenten blev omfattande. Det svenska programdokumentet är på totalt 724 sidor, vilket ger en indikation på hur mycket arbete som krävdes när det svenska landsbygdsprogrammet togs fram.56 För att underlätta för medlemsländerna att utarbeta de nationella landsbygdsprogrammen tog fram ett antal vägledande dokument. Enligt Europeiska revisionsrätten finns över 37 vägledningsdokument på sammanlagt över 1 500 sidor.57 Revisionsrätten konstaterade i sin granskning av programplaneringen att programdokumentens komplexitet och omfattning ökar den administrativa bördan för genomförandeorganisationen i medlemsländerna och det medför även en risk för att ett allt för stort fokus läggs på formalia och regelefterlevnad.58 Begränsad samordning mellan ESI-fonderna Nytt för den pågående programperioden är EU:s ambition om att öka samordningen mellan ESI-fonderna. Genom samordning ska programgenomförandet bli mer effektivt och fonderna ska komplettera varandra i högre utsträckning än i tidigare programperioder.59 Tanken är att partnerskapsöverenskommelsen ska fungera som det övergripande ramverket för programmens genomförande i medlemslandet, bidra med synergier och motverka överlappningar mellan fonderna.60 Emellertid är fonderna och de olika programmen konstruerade som separata verksamheter. De olika programmen har fokus på olika politikområden med separata förvaltande myndigheter, administrativa system, regelverk och handlingsplaner.61 55Artiklarna 14–38 i förordning (EU) nr 1305/2013. 56Näringsdepartementet, Landsbygdsprogrammet 2014–2020. 57Europeiska revisionsrätten, Programplanering inom landsbygdsutveckling: mindre komplexitet och mer fokus på resultat behövs, särskild rapport nr 16/2017. 59Tillväxtsverket, Utvärdering av ESI-fondernas genomförandeorganisationer i , rapport nr 0223, . 61Tillväxtsverket, Utvärdering av ESI-fondernas genomförandeorganisationer i , rapport nr 0223, . R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E 3.2 Strukturen i det svenska landsbygdsprogrammet har analyserat regeringens förberedelser inför programperioden, vilka mål, fokusområden och åtgärder som valdes att ingå i landsbygdsprogrammet, hur medel fördelades i programmet samt konsekvenserna av åtgärdsval och medelsfördelning för programmets genomförande. 3.2.1 Regeringens förberedelser inför programperioden Inför arbetet med att ta fram det svenska landsbygdsprogrammet angav regeringen i budgetpropositionen att programmets inriktning i skulle vara tydligt kopplad till 2020-strategin och bidra till denna. Detta skulle ske genom ett program som fokuserade på ett fåtal prioriteringar, dit resurserna skulle koncentreras. Regeringen angav vidare att genomförandet av programmet, i linje med EU:s strategiska ram, skulle präglas av ett resultatorienterat arbetssätt med ett fokus på mervärde. Tydliga krav skulle ställas på god programlogik och ett väl utformat uppföljnings- och utvärderingssystem, för att främja ett systematiskt lärande i program och projekt. Regeringen poängterade även vikten och behovet av ett förenklat genomförande. Detta skulle uppnås genom att alla aktörer i genomförandet aktivt sökte förenklingsmöjligheter i de system de förfogar över.62 tog fram en rapport om möjligheter till förenklingar av jordbrukarstöden. Myndigheten pekade i rapporten särskilt på behovet av att minska antalet stöd- och ersättningsformer.63 Behovet av förenklingar lyftes även fram i och gemensamma underlag till regeringen inför förhandlingarna i EU om landsbygdsprogrammet 2014–2020.64 Inget strategiskt underlag inför programperioden Under förberedelserna inför den föregående programperioden –2013 tog en särskild landsbygdskommitté fram ett strategiskt underlag.65 Arbetet resulterade i en skrivelse till om den svenska strategiska inriktningen för landsbygdsprogrammet.66 Detta ersattes inför nuvarande programperiod av framtagandet av den för ESI-fonderna gemensamma partnerskapsöverenskommelsen, som presenterades i en skrivelse till riksdagen.67 2012/13:1 utgiftsområde 19, bet. 2012/13:NU2, rskr. 2012/13:127. 63Jordbruksverket, Vi har nått vägens ändå – måste jordbrukarstöden bli enklare!, rapport 2011:3. 64Jordbruksverket och , Tekniskt underlag Landsbygdsprogram 2014–2020, rapport 2012:15. 65SOU 2005:36, På väg mot ... En hållbar landsbygdsutveckling. 2005/06:87, bet. 2005/06:MJU13, rskr. 2005/06:220. 2013/14:218, Partnerskapsöverenskommelsen, bet. 2013/14:NU27, rskr. 2013/14:371. 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I partnerskapsöverenskommelsen anges t.ex. vilka tematiska mål som ska vara styrande för insatserna inom ramen för respektive ESI-fond och vilka resultat som förväntas uppnås.68 Parallellt med framtagandet av det svenska landsbygdsprogrammet genomförde externa utvärderare en s.k. förhandsutvärdering av landsbygdsprogrammet. Förhandsutvärdering ska göras enligt , med det övergripande syftet att förbättra programmets kvalitet.69 Enligt företrädare för innebar förhandsutvärderingen att konsekvenser av olika val i programutformningen analyserades. Även dialogen mellan dåvarande Landsbygdsdepartementet och under programutformningen kan, enligt företrädare för , ses som en form av konsekvensanalys.70 3.2.2 Val av mål, fokusområden och åtgärder De åtgärder har valt ska ingå i programmet förväntas dels bidra till att EU- målen för landsbygdsutveckling och 2020-strategin uppnås,71 dels bidra till nationella och regionala mål för den svenska landsbygden.72 valde att låta många mål, fokusområden och åtgärder ingå tillåter ett visst nationellt handlingsutrymme när det gäller valet av tematiska mål, unionsprioriteringar, fokusområden och åtgärder.73 använder sig av 10 av 11 tematiska mål i partnerskapsöverenskommelsen.74 Vidare valde regeringen att låta programmet omfatta samtliga sex unionsprioriteringar, 15 av 18 möjliga fokusområden och 13 av 20 möjliga åtgärder. Åtgärderna är i sin tur indelade i ett 30-tal olika delåtgärder.75 Regeringen valde alltså att låta de flesta fokusområden och två tredjedelar av åtgärderna ingå i programmet. Eftersom varje delåtgärd ska bidra till minst 1 av de 15 valda fokusområdena kan programmets struktur liknas vid en matris. Varje ”ruta” i matrisen där delåtgärd och fokusområde möts kallas insatsområde. Det svenska landsbygdsprogrammet består av ett 90-tal olika insatsområden.76 2013/14:218, Partnerskapsöverenskommelsen, bet. 2013/14:NU27, rskr. 2013/14:371. 69Sweco, Förhandsutvärdering av landsbygdsprogrammet 2014–2020, . 70Intervju med företrädare för , . 2016/17:1, utgiftsområde 23, bet. 2016/17:MJU2, rskr. 2016/17:94. 72Sweco, Förhandsutvärdering av landsbygdsprogrammet 2014–2020, . 73Intervju med företrädare för , . 2013/14:218, Partnerskapsöverenskommelsen, s. 10. 75Jordbruksverkets webbplats, , hämtad . 76Jordbruksverkets webbplats, , hämtad . , Powerpointpresentation, Vad många insatsområden innebär, mottagen . R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E Begränsningar i det nationella handlingsutrymmet Förutom ovannämnda val fanns begränsat utrymme för nationell anpassning när det svenska programmet utformades. Detaljer så som stödnivåer77 samt olika villkor och krav knutna till åtgärderna78 måste följa bestämmelserna i . Enligt företrädare för är för landsbygdsprogrammet mer detaljerade än vad som är brukligt när det gäller EU- finansierade program, vilket begränsar möjligheterna till nationella och regionala anpassningar.79 En annan begränsning gäller möjligheten att flytta pengar mellan åtgärderna. tillåter inte att medlemsländerna flyttar pengar mellan åtgärderna utan en formell programändring, som ska godkännas av EU-kommissionen.80 Programändring får ske per programperiod. Detta begränsar möjligheterna att under programmets gång göra ändringar om behov och efterfrågan hos de som söker stöd skulle förändras.81 Nationella satsningar fördes in i landsbygdsprogrammet Förutom det handlingsutrymme som gavs i valet av mål och åtgärder i fanns även möjlighet att låta nationella satsningar ingå i landsbygdsprogrammet. Regeringen valde att föra över vissa stöd, som tidigare legat som separata landsbygdsutvecklingsinsatser, till landsbygdsprogrammet. Ett exempel är stöd till kommersiell service som ingår som stöd inom landsbygdsprogrammet.82 Den enskilt största nationella satsningen inom landsbygdsprogrammet gäller bredbandsstödet där totalt avsatts för stöd till bredbandssatsningar i områden där förutsättningar för kommersiell utbyggnad saknas.83 Genom att låta landsbygdsprogrammet omfatta ett relativt stort antal fokusområden med tillhörande åtgärder var det möjligt att föra över dessa nationella satsningar dit.84 Det svenska landsbygdsprogrammet förväntas även bidra till nationella mål så som de nationella miljökvalitetsmålen.85 Regeringen ansåg exempelvis att landsbygdsprogrammets miljöersättningar är viktiga för att miljökvalitetsmålen ska kunna nås.86 77Bilaga II till förordning (EU) nr 1305/2013. 78Artiklarna 14–38 i förordning (EU) nr 1305/2013. 79Intervju med företrädare för , . 81Intervju med företrädare för , . 82Intervju med företrädare för ledningen av landsbygdsprogrammet, , . 2017/18:1, utgiftsområde 23, bet. 2017/18:MJU2, rskr. 2017/18:99. 84Sweco, Förhandsutvärdering av landsbygdsprogrammet 2014–2020, . 2014/15:1, utgiftsområde 23, bet. 2014/15:MJU2, rskr. 2014/15:88. 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Öronmärkningar där medel avsätts för nationella satsningar Under arbetet med att ta fram landsbygdsprogrammet beslutade regeringen att medel i programmet skulle öronmärkas.87 Det gällde t.ex. för stöd till idrotts- och fritidsanläggningar, för att uppnå livsmedelsstrategin samt den relativt stora öronmärkningen på 750 miljoner kronor88 för utveckling av lokal service.89 Regeringen har även beslutat om nya och utökade öronmärkningar under pågående programperiod, exempelvis för att stärka turismen på landsbygden.90 Enligt innebär öronmärkningarna att ytterligare regler och villkor för stöden måste utvecklas, att merarbete skapas för att fördela budgeten och att uppföljningen av insatserna blir mer komplicerad.91 3.2.3 Fördelningen av medel på insatsområden Det svenska landsbygdsprogrammets budget på totalt har fördelats på insatsområden (delåtgärder inom respektive fokusområde). Eftersom programmet innehåller ett stort antal olika insatsområden (se avsnitt 3.2.2) blir summan av de medel som går till vissa insatsområden relativt liten. Flera insatsområden har budgetar på mellan 2 och 50 miljoner för hela den sjuåriga programperioden.92 När de totala budgetarna för respektive insatsområde sedan fördelas till de 25 stödmyndigheterna som handlägger ansökningarna och de olika leaderområdena93 består programmet av totalt 1 400 olika budgetar. Den summa som respektive stödmyndigheter kan fördela ut som stöd inom ett enskilt insatsområde kan därmed vara liten. Detta är särskilt tydligt för de stöd som länsstyrelserna handlägger.94 87Öronmärkningar är svenska politiska beslut om att avsätta viss del av budgeten inom programmet för vissa ändamål och styrs alltså inte av . 88Efter en programändring 2017 uppgår denna summa numera till . 89Regeringsbeslut , L2014/2184/ELT. Medel inom ramen för livsmedelsstrategin låg under programutformningen i det gamla s.k. ”Matlandet ” men flyttades via regeringsbeslut , dnr N2016/00265/HL, över till att användas för att uppnå livsmedelsstrategin. 90Regeringsbeslut , dnr N2016/00265/HL. 91Intervju med företrädare för ledningen av landsbygdsprogrammet, , . 92Budget för landsbygdsprogrammet 2014–2020, webbplats, , hämtad . 93Vissa stöd inom landsbygdsprogrammet ingår i den s.k. leadermetoden som innebär att lokala partnerskap, som kallas LAG, leder arbetet i ett leaderområde. Fördelningen av medel inom dessa stöd får även egna budgetar för respektive leaderområde. 94Jordbruksverket, Vad många insatsområden innebär, Powerpointpresentation, mottagen . R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E Ett exempel på fördelning av medel från delåtgärd Investeringsstöd till jordbruk Budgeten för delåtgärden Investeringsstöd till jordbruk är tänkt att bidra till tre olika fokusområden (konkurrenskraft, förnybar energi och minskat utsläpp av växthusgaser) och handläggs av 22 stödmyndigheter (samtliga länsstyrelser och ). Investeringsstöd till jordbruk har en total budget på 2 för hela programperioden –2020. När den totala budgeten för delåtgärden fördelats över de tre fokusområdena och de 22 stödmyndigheterna skapas totalt 64 olika budgetar. Exempel på en budget för : •För insatsområdet investeringsstöd för jordbruk/konkurrenskraft är den totala budgeten för programperioden . •För insatsområdet investeringsstöd för jordbruk/förnybar energi är den totala budgeten för programperioden . •För insatsområdet investeringsstöd för jordbruk/minskat utsläpp av växthusgaser är den totala budgeten för programperioden . Källa: , Data över fördelad budget för landsbygdsprogrammet 2014–2020, mottaget från Medelsfördelningen fick kritik under programutformningen Redan innan landsbygdsprogrammet var färdigt konstaterade förhandsutvärderingen att programmet innehåller ett relativt stort antal fokusområden och åtgärder. Utvärderarna ställde sig frågande till om medlen i programmet kommer att räcka till ett så pass stort antal åtgärder. Enligt utvärderarna hade inför programperioden uppmuntrat till prioritering av insatser för att kunna få effekt och bidra med förändring.95 Även vid remissbehandlingen av förslag till fördelning av insatsområdenas totala budget mellan de handläggande stödmyndigheterna fick medelsfördelningen kritik från flera av myndigheterna. Kritiken handlade främst om att vissa delåtgärder tilldelades små budgetar.96 Fördelningsnycklar styr medelsfördelningen till stödmyndigheterna genomförde på regeringens uppdrag fördelningen av budgeten mellan stödmyndigheterna genom att använda s.k. fördelningsnycklar.97 Fördelningsnycklarna utgår från syftet med respektive stöd. Exempelvis finns det för bredbandsstödet en målindikator om antal personer som ska få bredband.98 har räknat fram det svenska målet om antal personer utifrån 95Sweco, Förhandsutvärdering av landsbygdsprogrammet 2014–2020 (). 96Jordbruksverket Fördelningsnycklar för vissa åtgärder och insatsområden i landsbygdsprogrammet 2014– 2020, dnr 3.2.17-12133/14, . 97Näringsdepartementet, Regleringsbrev för avseende , regeringsbeslut . 98Målindikatorerna ska relateras till målen i landsbygdsprogrammen och ska definieras i enlighet med unionens prioriteringar för landsbygdsutvecklingen. Se förordning (EU) nr 1305/2013. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N erfarenheter från förra programperioden. Genom en glesbygdsfaktor viktas fördelningen till områden där behovet är som störst. På så sätt fördelas den totala budgeten inom bredbandsstödet till länsstyrelserna, som handlägger ansökan om bredbandsstödet.99 3.2.4 Konsekvenser av åtgärdsval och medelsfördelning Programstrukturen med många åtgärder och insatsområden som i flera fall tilldelats små budgetar får konsekvenser både för genomförandeorganisationen och för dem som söker stöd. och samtliga stödmyndigheter har i samband med granskning uppgett att landsbygdsprogrammet för perioden –2020 innehåller många insatsområden och budgetar.100 Nedan sammanfattas konsekvenserna av många insatsområden och i flera fall små budgetar. Lite pengar per län och centralisering av vissa stöd En konsekvens av många åtgärder och små budgetar är att den summa som kan fördelas ut som stöd på länsnivå under den långa programperioden blir liten.101 Exempelvis finns för hela programperioden knappt 80 miljoner i budgeten för investeringar som syftar till att minska utsläpp av växthusgaser och ammoniak från jordbruket. När denna budget fördelats ut på länsnivå finns i de flesta län som kan fördelas ut i stöd under hela programperioden. Det finns insatsområden som har en total budget på 18 miljoner för sjuårsperioden. För de insatsområden där budgetarna är i denna storleksordning har , efter diskussion med länsstyrelserna, ansett att det är bättre att koncentrera stöden till ett fåtal större projekt, som har potential att ge större samhällsnytta än om varje län skulle få mindre än 1 miljon fördelat på hela programperioden. Detta är skälet till att vissa delar av budgeten för kompetensutveckling och rådgivning handläggs centralt på Jordbruksverket.102 När stöd centraliseras innebär det även mindre regionalt inflytande då länsstyrelserna inte handlägger dessa stöd. Små budgetar riskerar att ge liten effekt för landsbygdsutvecklingen beslut att centralisera vissa åtgärder som har små budgetar grundar sig till viss del på resultatet av slututvärderingen för –2013. Slututvärderingen visade att åtgärder med små 99Intervju med företrädare för , . 100Enkät till länsstyrelser samt intervjuer med , och . har inte tidigare handlagt stöd inom landsbygdsprogrammet. 101Intervju med företrädare för , . R I K S R E V I S I O N E N L A N D S B Y G D S P R O G R A M M E T 2 0 1 4 – 2 0 2 0 – U T F O R M N I N G O C H G E N O M F Ö R A N D E budgetar gav små effekter för landsbygden som helhet. Detta gällde exempelvis för en del av åtgärderna för förbättrad konkurrenskraft där stödbeloppen var så små att åtgärderna bedömdes ge små effekter.103 Slututvärderingen konstaterade även att vissa åtgärder för landsbygdsutveckling var så olikartade att det var svårt för utvärderarna att uttala sig om effekterna på landsbygden som helhet.104 Enligt finns administrativa utmaningar med åtgärdernas indelning i ett stort antal insatsområden, varav de flesta tilldelas en budget.105 Budgeten ska fördelas mellan åtgärder och insatsområden och sedan även mellan stödmyndigheterna. Budgeten för varje insatsområde kräver egen uppföljning. menar att det är viktigt att väga det administrativa arbete som budgetfördelningen kräver mot den effekt i form av landsbygdsutveckling som insatsområden med små budgetar kan ge.106 har redovisat vilka olika arbetsmoment som krävs av myndigheten för vart och ett av de cirka 90 insatsområdena i landsbygdsprogrammet.107 Se faktaruta nedan. Arbetsmoment för varje enskilt insatsområde: •Programtext med villkor, stödnivåer o.s.v. •Anpassning av förordning och föreskrift •Fördelningsnycklar för att fördela pengar till de handläggande myndigheterna •IT-stöd för t.ex. ansökan, handläggning och uppföljning •Information till handläggare och sökande •Urvalskriterier för urval av enskilda ansökningar •Granskning och godkännande av handlingsplaner •Hålla koll på budgetar vid programändringar 3.3Regionalt inflytande i landsbygdsprogrammet Landsbygdsprogrammet ska, liksom övriga program som finansieras med medel från ESI-fonderna, genomföras i s.k. flernivåstyre i medlemsländerna. ställer krav på att medlemsländerna involverar regionala och lokala 103Jordbruksverket, Slututvärdering av det svenska landsbygdsprogrammet 2007–2013, delrapport , Synteser för en hållbar landsbygdsutveckling, utvärderingsrapport 2016:5. 104Jordbruksverket, Slututvärdering av det svenska landsbygdsprogrammet 2007–2013, delrapport , Utvärdering av åtgärder för landsbygdsutveckling, utvärderingsrapport 2016:4. 105Jordbruksverket, Årsredovisning 2017, s. 93. 106Intervju med företrädare för ledningen av landsbygdsprogrammet, , . 107Jordbruksverket, Vad många insatsområden innebär, Powerpointpresentation, mottagen . 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N aktörer, t.ex. lokala myndigheter, företrädare för näringslivet och arbetsmarknadens organisationer och civilsamhället. De regionala och lokala aktörerna ska delta i utformningen och i genomförandet av de nationella programmen.108 Denna medverkan avser företags- och projektstöd.109 För att tillvarata kompetens och förankring på regional nivå organiseras genomförandet av landsbygdsprogrammet i så att samtliga stödmyndigheter handlägger ansökningar om stöd och beslut. Nedan beskrivs hur det regionala inflytandet i landsbygdsprogrammet ser ut i . 3.3.1 Regionala partnerskap och handlingsplaner I involveras företrädare för den regionala och lokala nivån genom att de exempelvis inbjuds att medverka i landsbygdsnätverket och övervakningskommittén för landsbygdsprogrammet. De medverkar vidare i de partnerskap och referensnätverk som stödmyndigheterna inrättar och deltar då bl.a. i dessa myndigheters framtagande av handlingsplaner. Regionala partnerskap och referensnätverk Stödmyndigheterna, dvs. länsstyrelserna, , och har inrättat partnerskap eller referensnätverk. Förutom att delta i arbetet med handlingsplaner ska de även fungera som bollplank för stödmyndigheterna under programmets gång och sprida information om programmet och dess utfall.110 I de regionala partnerskap som länsstyrelserna inrättat ingår företrädare för jordbruks- och skogsbruksnäringarna, kommuner i respektive län och ideella organisationer, t.ex. Hela ska leva och olika miljöorganisationer.111 har i sitt partnerskap engagerat representanter för det samiska samhället, såsom samiskt näringsliv och ideella organisationer.112 har en rådgivande grupp med representanter från skogssektorn, myndigheter och forskning.113 I referensnätverk ingår företrädare för och regioner.114 108Artikel 5 i förordning (EU) nr 1303/2013. 109Till företags- och projektstöd hör investeringar av olika slag, antingen för att utveckla ett enskilt företag såsom exempelvis i djurstallar eller investeringar som kommer fler till nytta såsom bredbandsutbyggnad eller idrotts- och fritidsanläggningar. Till företags- och projektstöd hör även stöd till miljöinvesteringar, exempelvis anläggning av våtmark eller röjning av betesmark.