prop · H603114 · 2019-04-17 00:00:00 — Militärt inriktad utbildning av utländska medborgare får enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel inte bedrivas inom eller utom landet utan tillstånd av ISP. Förbudet gäller inte utbildning som anordnas av statliga myndigheter eller utbildning som är knuten till försäljning av krigsmateriel för vilken utförseltillstånd erhållits. Ett tillstånd för militärt inriktad utbildning utfärdades . Krigsmateriel som exporterats från är i regel förenad med slutanvändaråtaganden som köparen, genom att underteckna ett slutanvändarintyg, är förbunden vid. För det fall att en tidigare köpare önskar vidareöverlåta sådan krigsmateriel, krävs medgivande från ISP som då kan frigöra köparen från dennes slutanvändaråtaganden. I samband med detta inhämtar ISP ett slutanvändarintyg från den nye användaren. I tabell 21 redovisas de tillstånd som utfärdats avseende vidareöverlåtelse av materiel som ursprungligen levererats från . Notera att även vidareöverlåtelse tillbaka till kräver tillstånd. Tabell 21 Godkänd vidareöverlåtelse av krigsmateriel Svenska myndigheter, svenska företag och den som är bosatt eller stadigvarande vistas i , som avser att tillhandahålla krigsmateriel som finns i utlandet till någon annan i utlandet måste i det enskilda fallet ha tillstånd från ISP, så kallat enskilt tillhandahållandetillstånd. Samma krav gäller även vid tillhandahållande i utlandet av uppfinning rörande krigsmateriel eller en metod för framställning av sådan materiel. Tillstånd krävs oavsett om krigsmaterielen tillhör sökanden eller någon annan. I tabell 22 redovisas de tillstånd som utfärdats avseende tillhandahållande av krigsmateriel mellan två parter i utlandet. Tabell 22 Beviljade enskilda tillhandahållandetillstånd Redovisning av export av civila skjutvapen För utförsel av civila skjutvapen (jakt- och sportskyttevapen), delar till skjutvapen och ammunition till dessa vapen utanför EU krävs tillstånd från ISP. Prövningen av export av civila skjutvapen till länder utanför EU sker både enligt rådets förordning (EU) nr 258/2012 av om genomförande av artikel 10 i FN:s protokoll om olaglig tillverkning av och handel med eldvapen, delar till eldvapen och ammunition, bifogat till konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet (FN:s protokoll om skjutvapen), och om införande av exporttillstånd, import- och transiteringsåtgärder för skjutvapen, delar till skjutvapen och ammunition – och enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel. Slätborrade hagelvapen samt delar och ammunition till sådana vapen utgör inte krigsmateriel varför en prövning endast sker enligt den nämnda EU-förordningen. I tabell 23 redovisas antalet ansökningar enligt rådets förordning (EU) nr 258/2012 som inkommit till ISP . Tabell 23 Antal inkomna ansökningar rörande export av civila skjutvapen – 2018 I tabell 24 redovisas antalet beviljade tillstånd per land enligt samma förordning. Då en stor del av de tillstånd som utfärdas enligt förordningen avser eget bruk, gåvor och lån, redovisas inget värde i denna tabell. Tabell 24 Antal beviljade tillstånd rörande export av civila skjutvapen –2018 per land Export av produkter med dubbla användningsområden Statistik rörande antal ansökningar om överföringstillstånd inom EU Enligt () utgjorde export av varor till EU-länder av totala export av varor . Det finns inget statistiskt underlag för att anta att exporten av produkter med dubbla användningsområden till EU-länder procentuellt avviker från den totala exporten av varor till EU-länder. Tillstånd till överföring av produkter med dubbla användningsområden till ett annat EU- land krävs endast i mycket begränsad utsträckning enligt vad som följer av bilaga IV till rådets förordning 428/2009. Den övervägande delen av ansökningarna om överföringstillstånd inom EU handläggs av () och rör kärnämnen. Tabell 1 Antal ansökningar till ISP om överföringstillstånd till annat EU-land 2018 Statistik rörande användning av generellt tillstånd för export till , , , , , , och Enligt SCB uppgick export av varor till , , , , Förenta stater (), , och till sammantaget av totala export av varor . Det finns inget statistiskt underlag för att anta att exporten av produkter med dubbla användningsområden till de nämnda länderna procentuellt avviker från den totala exporten av varor till dessa länder. För handel med produkter med dubbla användningsområden till de nämnda länderna finns ett, när det gäller antalet produkter mycket omfattande, generellt tillstånd (EU001). För en exportör i som vill exportera produkter med dubbla användningsområden med stöd av det generella tillståndet krävs endast att en engångsanmälan görs i samband med den första användningen av tillståndet. Ett individuellt eller globalt tillstånd till något av de nämnda länderna krävs endast i mycket begränsad omfattning. Antal anmälningar av det generella tillståndet EU001 Anmälningar sedan införandet 2009 Statistik rörande användning av generella tillstånd för export till vissa länder Enligt SCB uppgick export av varor till övriga länder i världen – dvs. export som inte går till EU-länder, , , , , , , och – till av totala export av varor . Det finns inget statistiskt underlag för att anta att exporten av produkter med dubbla användningsområden till övriga länder i världen procentuellt avviker från den totala exporten av varor till dessa länder. För handel med produkter med dubbla användningsområden till vissa andra länder i världen finns fem, när det gäller antalet produkter inte särskilt omfattande, generella tillstånd, kallade EU002 – EU006. För en exportör i som vill exportera produkter med dubbla användningsområden med stöd av något av de fem generella tillstånden krävs endast att en engångsanmälan görs i samband med den första användningen av tillståndet. För det fall något av de fem generella tillstånden EU002–EU006 inte är tillämpliga krävs för handel med produkter med dubbla användningsområden till länder i övriga världen antingen ett globalt eller ett individuellt exporttillstånd. EU002-EU006 infördes enligt och rådets förordning 1232/2011 av . Det totala antalet anmälningar om användning av generella tillstånd EU002-EU006 utgår därför . Antal anmälningar av de generella tillstånden EU002–EU006 Anmälningar sedan införandet 2012 Statistik rörande ansökningar om exporttillstånd för produkter med dubbla användningsområden I tabell 4a och 4b delas antalet avgjorda ansökningar om exporttillstånd avseende produkter med dubbla användningsområden in i beviljade och avslagna ansökningar om tillstånd. Tabellerna omfattar ansökningar om såväl globala som individuella exporttillstånd. I tabell 4a anges antalet avgjorda ansökningar om exporttillstånd som rör produkter med dubbla användningsområden som förtecknas i bilaga I till rådets förordning 428/2009. I tabellen görs en indelning som anger enligt vilken kontrollregim som produkten i fråga är kontrollerad. Kontrollregimerna är Wassenaar-arrangemanget (WA), Missilteknologiregimen (MTCR), () och Australiengruppen (AG). Tabell 4a Antal beviljade och avslagna ansökningar om exporttillstånd 2018 rörande produkter med dubbla användningsområden fördelat på kontrollregimer Wassenaar-arrangemanget (WA) Missilteknologiregimen (MTCR) Australiengruppen (AG) I tabell 4b redovisas ansökningar om exporttillstånd som rör produkter som omfattas av kontroll genom tillämpning av artikel 4 i rådets förordning 428/2009, den s.k. generalklausulen, även kallad ”catch-all”. Tillämpning av catch-all innebär att produkter som inte förtecknas i bilaga I till rådets förordning 428/2009 ska omfattas av tillståndskrav efter beslut i det enskilda fallet av ISP. Beslut om tillståndskrav, catch-all, kan omfatta produkter som helt eller delvis är eller kan vara avsedda för biologiska- och kemiska vapen samt för kärnvapen eller missiler som är i stånd att bära sådana vapen. Tillståndskravet kan också omfatta produkter som är avsedda för militär slutanvändning i länder som omfattas av ett vapenembargo eller produkter som är eller kan vara avsedda att användas som komponenter till krigsmateriel som har exporterats ut ur EU utan tillstånd eller i strid med ett tillstånd. Tabell 4b Antal beviljade och avslagna ansökningar om exporttillstånd 2018 rörande produkter med dubbla användningsområden som omfattas av tillståndskrav enligt artikel 4 (catch-all) i rådets förordning 428/2009 Tabell 5 omfattar antalet beviljade och avslagna ansökningar om exporttillstånd enligt rådets förordning 267/2012 om restriktiva åtgärder mot . Jämfört med rådets förordning 428/2009 omfattas fler produkter av tillståndskrav enligt rådets förordning 267/2012 om restriktiva åtgärder mot . Av detta skäl redovisas ansökningarna separat i tabell 5. Dessa ansökningar om exporttillstånd ingår således inte i det statistiska underlaget för övriga tabeller. Tabell 5 Antal beviljade och avslagna ansökningar om exporttillstånd 2018 enligt rådets förordning 267/2012 om restriktiva åtgärder mot Tabell 6 omfattar antalet beviljade ansökningar om exporttillstånd fördelat på produktkategorierna 1–9 i bilaga I till rådets förordning 428/2009. Bilaga I omfattar även kategori 0 vilken rör kärnmaterial, anläggningar och utrustning. Ansökningar om exporttillstånd enligt kategori 0 redovisas separat av () till regeringen. Tabell 6 Antal beviljade ansökningar om exporttillstånd 2018 rörande produkter med dubbla användningsområden fördelat på kategori 1–9 i bilaga I till rådets förordning 428/2009 samt fördelat på individuella och globala exporttillstånd Kategorier 1–9 i bilaga I Särskilda material och därtill hörande Kategorier 1–9 i bilaga I Statistik rörande exporttillstånd och avslag fördelat på slutanvändarländer De ansökningar om exporttillstånd som utgör det statistiska underlaget för tabellerna 7 och 8 omfattar endast ansökningar till länder som inte ingår i EU eller som inte omfattas av de generella tillstånden EU001–EU006. Tabellerna 7 och 8 omfattar såväl globala som individuella exporttillstånd. Tabell 7 Länder som omfattades av flest antal beviljade exporttillstånd rörande produkter med dubbla användningsområden Tabell 8 Länder som omfattades av flest antal avslag vid ansökningar rörande produkter med dubbla användningsområden Statistik rörande individuella och globala exporttillstånd för produkter med dubbla användningsområden med militär slutanvändare Tabell 9a omfattar beviljade ansökningar om exporttillstånd för produkter med dubbla användningsområden med militära slutanvändare. Antalet beviljade ansökningar om exporttillstånd indelas i globala och individuella exporttillstånd. Vidare redovisas slutanvändningsområde och slutanvändarland. Tabell 9a Antal beviljade ansökningar om exporttillstånd rörande produkter med dubbla användningsområden till militära slutanvändare trafikövervakning/kommunikation, Lån vid reparation, Lån vid reparation, trafikövervakning/kommunikation, trafikövervakning/kommunikation, För installation i elektroniska system, *Ansökan avser en export till en slutanvändare tillhörande en nation som ingår i NATO **En av ansökningarna avser en export till en slutanvändare tillhörande en nation som ingår i NATO Tabell 9b omfattar antalet avslag vid ansökningar om exporttillstånd för produkter med dubbla användningsområden med militära slutanvändare. Antalet avslag indelas i ansökningar om globala och individuella exporttillstånd. Vidare redovisas slutanvändningsområde och slutanvändarland. Tabell 9b Antal avslag vid ansökningar om exporttillstånd rörande produkter med dubbla användningsområden till militära slutanvändare Statistik rörande positiva och negativa förhandsbesked rörande export av produkter med dubbla användningsområden Antalet avgjorda förfrågningar om förhandsbesked indelas i två huvudkategorier. Den första kategorin rör antalet avgjorda förfrågningar om förhandsbesked avseende produkter kontrollerade enligt bilaga I till rådets förordning 428/2009. Den andra kategorin rör antalet avgjorda förfrågningar om förhandsbesked avseende icke kontrollerade produkter. I tabell 10 redovisas antalet avgjorda förfrågningar om förhandsbesked avseende produkter kontrollerade i bilaga I till rådets förordning 428/2009, fördelat på positivt eller negativt förhandsbesked. Ett positivt förhandsbesked innebär att ISP har lämnat ett positivt icke bindande förhandsbesked om att tillstånd torde kunna påräknas vid en prövning av en ansökan om exporttillstånd. Ett negativt förhandsbesked innebär att ISP har lämnat ett negativt icke bindande förhandsbesked om att tillstånd inte torde kunna påräknas vid en prövning av en ansökan för exporttillstånd. Slutlig ställning tas alltid i samband med en prövning av en ansökan om exporttillstånd. Tabell 10 Antal lämnade förhandsbesked avseende export av produkter kontrollerade i bilaga I till rådets förordning 428/2009 per slutanvändarland I tabell 11 redovisas avgjorda förfrågningar om huruvida exporttillstånd krävs för icke kontrollerade produkter – catch-all. Förfrågningarna indelas i beslutskategorierna beslut om tillståndskrav för export och positivt förhandsbesked, beslut om tillståndskrav för export och negativt förhandsbesked samt beslut om att tillstånd för export inte krävs. Med beslutskategorin beslut om tillståndskrav för export och positivt förhandsbesked avses att ISP har fattat beslut om att de produkter som ingår i förfrågan omfattas av tillståndskrav enligt artikel 4 i rådets förordning 428/2009 samt att myndigheten har lämnat ett icke bindande förhandsbesked om att tillstånd torde kunna påräknas vid en prövning av en ansökan om exporttillstånd. Med beslutskategorin beslut om tillståndskrav för export och negativt förhandsbesked avses att ISP har fattat beslut om att de produkter som ingår i förfrågan omfattas av tillståndskrav enligt artikel 4 i rådets förordning 428/2009 samt att myndigheten har lämnat ett icke bindande förhandsbesked om att tillstånd inte torde kunna påräknas vid en prövning av en ansökan om exporttillstånd. Med beslutskategorin beslut om att tillstånd för export inte krävs lämnas avses att ISP har fattat beslut om att de produkter som ingår i förfrågan inte omfattas av tillståndskrav enligt artikel 4 i rådets förordning 428/2009. Tabell 11 Antal avgjorda förfrågningar 2018 om icke kontrollerade produkter – catch-all för export och positivt för export och negativt Tabell 12 Beviljade exporttillstånd för produkter med dubbla användningsområden (PDA), tillhörande kategori 0 i bilaga 1 till rådets förordning (EG) nr 428/2009, från företag i (Källa SSM) På det nukleära området är export utanför EU tillståndspliktig. För flertalet produkter krävs även tillstånd för överföring mellan EU-länder, berörda produkter finns beskrivna i bilaga IV del 2 till rådets förordning (EG) 428/2009. Generella tillstånd får inte användas för dessa produkter. beviljades 73 tillstånd för export eller överföring inom EU 0A001d, 0A001f, 0A001h, 0D001, 0E001 0A001d, 0A001f, 0A001h, 0C001, 0C002, 0A001d, 0A001f, 0A001h, 0D001, 0E001 0A001f, 0D001, 0E001 0A001f, 0D001, 0E001 0A001j, 0D001, 0E001 0A001d, 0A001f, 0A001h, 0C001, 0C002 * varav ett eller flera inom ramen för ett tillstånd med flera mottagarländer Tabell 13 Medlemskap i multilaterala exportkontrollregimer 2018/19:114 Bilaga 2 om viktiga tendenser i den svenska och internationella exportkontrollen Allmänt om den svenska och internationella exportkontrollens syfte och dess tendens Det huvudsakliga och övergripande syftet med exportkontrollen uttrycks ofta som att ett land som kontrollerar export inte vill att en produkt eller en teknik av ett visst slag ska spridas till oönskade mottagare. En oönskad mottagare kan avse såväl ett slutanvändarland som t.ex. en terroristorganisation. Förenklat finns det enligt ISP:s bedömning två huvudsakliga skäl till varför ett land som exporterar krigsmateriel eller produkter med dubbla användningsområden inte önskar att materielen eller produkterna sprids till oönskade mottagare, nämligen ett hot mot det exporterande landets eller dess allierades säkerhet eller att det strider mot principerna och målen för det exporterande landets utrikespolitik. Det första skälet har att göra med att landets egen, dess allierade och andra närstående länders försvarsförmåga och säkerhet inte ska äventyras som en följd av en export av krigsmateriel eller produkter med dubbla användningsområden. I har det här skälet alltid varit den huvudsakliga anledningen till varför det finns exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden. Skälet har också fått en allt viktigare roll i samband med att risken för avledning bedöms vid tillståndsprövningen av export av krigsmateriel. För del torde anledningen till den allt större betydelsen vara kombinationen av en mycket avancerad industri med dess spjutspetsteknologi och militärt åtråvärda produkter samt den allmänna upprustning som sker av militära styrkor i världen. Vid spridning av dessa tekniker eller produkter till oönskade mottagare finns bl.a. en risk att dessa kan användas i förmågehöjande syfte, inklusive massförstörelsevapen, för ett lands militära styrkor vars upprustningsmål inte vill bidra till. Det finns också en risk att tekniska uppgifter om ett krigsmaterielsystem kan ge ett potentiellt fientligt land information som möjliggör att effektiva motmedelssystem kan byggas mot systemet i fråga. Den allmänna upprustningen av militära styrkor i världen och återkomsten av det ”stora strategiska spelet” mellan stormakterna gör att en viktig tendens är att exportkontrollens betydelse internationellt sett ökar. Stormakterna vill förhindra andra stormakter eller andra länder från att uppnå samma teknologiska försteg och upprustningsnivå som de själva har. Med hänsyn till högteknologiska industri berörs också i allra högsta grad av detta. har dessutom – i syfte att säkra egen tillgång till utländsk högteknologi – ett säkerhetspolitiskt behov av att upprätthålla samma kontrollnivå som viktigare samarbetsländer. Det finns historiska exempel på att bristande svensk exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden har lett till att vissa länder sanktionerat eller hotat att sanktionera bl.a. svensk försvarsindustris tillgång till vitala delar eller komponenter. Det andra skälet till varför ett land inte vill att dess krigsmateriel eller produkter med dubbla användningsområden sprids till oönskade mottagare har att göra med att en export av krigsmateriel eller produkter med dubbla användningsområden riskerar att stå i strid med principerna och målen med landets utrikespolitik. Ett exempel på detta är att ett land inte vill att krigsmateriel eller produkter med dubbla användningsområden den exporterat används för att kränka mänskliga rättigheter eller internationell humanitär rätt. har de svenska riktlinjerna för utförsel och annan utlandssamverkan rörande krigsmateriel ändrats så att fler aspekter som rör målen och principerna för utrikespolitik ska beaktas vid tillståndsprövningen. Ändringar i lagstiftningen och förändrade riktlinjer För dominerades året av de omfattande författningsändringar i krigsmateriellagstiftningen som trädde i kraft och de förändringar i de svenska riktlinjerna för utförsel och annan utlandssamverkan rörande krigsmateriel som tillämpas från samma datum. Riktlinjerna ändrades när det gäller den mottagande statens demokratiska status, respekten för mänskliga rättigheter i den mottagande staten, en rättvis och.hållbar utveckling i den mottagande staten, följdleveranser och internationell samverkan Skälet till ändringarna var enligt regeringen att strävandet att främja demokrati, mänskliga rättigheter och en hållbar utveckling har blivit en allt viktigare del av svensk utrikespolitik (prop. 2017/18:23 Skärpt exportkontroll av krigsmateriel s. 38). Den viktigaste ändringen rör den mottagande statens demokratiska status, som framöver ska utgöra ett centralt villkor vid tillståndsprövningen. I den proposition som ligger till grund för de ändrade riktlinjerna uttalar regeringen att ju sämre den demokratiska statusen är desto mindre utrymme finns för att tillstånd beviljas. I fall det förekommer grava brister i den demokratiska statusen utgör det hinder för beviljande av tillstånd. Det sistnämnda betyder enligt regeringen att det råder en presumtion för att tillstånd inte ska beviljas men om det finns avsevärda nationella försvars- eller säkerhetspolitiska intressen för utlandssamverkan i ett enskilt fall, kan tillstånd efter en noggrann prövning ändå beviljas (prop. 2017/18:23 s. 67 och 72). Det framgår av förarbetena att mottagarlandets demokratiska status utgör ett villkorligt hinder (prop. 2017/18:23 s. 71). ISP kommenterade på sin webbplats de ändrade riktlinjerna enligt följande. -Den största förändringen och den viktigaste skärpningen med de nya riktlinjerna är införandet av den mottagande statens demokratiska status som ett centralt villkor vid tillståndsprövningen. Det bör dock noteras att det inte handlar om ett förbud, eftersom regeringen uttalar att tillstånd kan beviljas om det finns avsevärda nationella försvars- eller säkerhetspolitiska intressen för utlandssamverkan i ett enskilt fall. Möjligen kommer nya affärer med sådana stater främst att beviljas i samband med internationell samverkan där det finns avsevärda försvars- eller säkerhetspolitiska skäl i det enskilda fallet. -Även om ISP kommer att neka tillstånd till nya affärer med stater som har grava brister i den demokratiska statusen är det klart uttalat från regeringen att följdleveranser till sådana affärer som har godkänts före bör bedömas enligt äldre riktlinjer för följdleveranser. Stater som av allmänheten kan uppfattas som stater som har grava brister i sin demokratiska status kommer därför troligen, efter en bedömning från fall till fall, att vara mottagare av svensk krigsmateriel i form av följdleveranser framöver. Följdleveranser till ett tidigare levererat system kan nämligen pågå och det finns exempel på följdleveranser som sker till system som ursprungligen levererades från för 30–. I ISP:s dagliga arbete har tiden efter präglats av myndighetens uppdrag att tolka de ändrade riktlinjerna. Försvars- och säkerhetspolitiska skäl för export, inklusive följdleveranser och internationell samverkan, ställs i de enskilda ärendena mot sådana utrikespolitiska skäl mot export, såsom demokratisk status och respekten för mänskliga rättigheter i staten i fråga, som kan finnas i ett enskilt fall. Liksom tidigare görs i slutänden en helhetsbedömning av de omständigheter som finns i det enskilda fallet. Det parlamentariskt sammansatta råd som är knutet till ISP, , har haft en mycket viktig rådgivande funktion när det gäller uttolkning av de ändrade riktlinjerna. Samarbete med andra myndigheter En viktig internationell tendens som rör exportkontrollen är att mottagarländer i samband med större inköp av militära system ställer ökade krav på teknologiöverföring och utvecklingssamarbete. Denna tendens – i kombination med risken att krigsmateriel, teknologi eller produkter med dubbla användningsområden kan användas i förmågehöjande syfte, inklusive massförstörelsevapen, för ett lands militära styrkor vars upprustningsmål inte vill bidra till – har ställt höga krav på ISP:s tekniska kompetens och på myndighetens säkerhetspolitiska riskbedömningar. För att säkerställa en god kontroll utifrån dessa aspekter har ISP fortsatt och utökat arbetet med det forum för samverkan, Materielsäkerhetsgruppen (MSG), som inrättades 2017 och där aktuella frågor bereds med Försvarsmakten, , och Försvarsdepartementet (). Särskilt fokus har fästs vid att definiera säkerhetspolitiskt särskilt känsliga produkter och teknologier, oavsett om dessa utgör krigsmateriel, produkter med dubbla användningsområden eller icke-kontrollerade produkter. ISP:s behov av mer omfattande säkerhetspolitiska analyser ISP fortsatte arbetet med att organisera sitt arbetssätt enligt de rekommendationer som framförde 2017 i sin granskningsrapport av krigsmateriel (RIR 2017:2).