prop · H70341 · 2019-11-27 00:00:00 — S I D A S H U M A N I T Ä R A B I S T Å N D O C H L Å N G S I K T I G A U T V E C K L I N G S S A M A R B E T E utvecklingssamarbete, förbehållet att de humanitära principerna om humanitet, opartiskhet, neutralitet och oberoende värnas samt att de humanitära aktörernas opartiskhet och särart respekteras.120 3.3.2Oklara möjligheter till samfinansiering och samrapportering i regeringens styrdokument Alla strategier sorterar in under en specifik anslagspost i regeringens regleringsbrev till Sida.121 Målen för strategierna styr användningen av medel inom varje specifik anslagspost. Hur Sidas regleringsbrev och strategier är formulerade är därmed av central betydelse för Sidas möjligheter till att, när så är lämpligt, stödja en och samma insats med medel från båda biståndsformerna. Riktlinjerna för samarbetsstrategier specificerar att i den årliga strategirapporteringen ska resultat rapporteras i förhållande till varje strategis sektorer och mål.122 Av riktlinjerna framgår exempelvis att ”insatser som får stöd inom ramen för strategin ska kunna härledas till något av strategins förväntade resultat”.123 Riktlinjerna nämner inget om möjligheter till samrapportering av insatser som finansierats med medel från både humanitärt bistånd och långsiktigt utvecklingssamarbete.124 Det framgår inte heller av Sidas regleringsbrev för åren 2015–2017 om det finns möjligheter för Sida att samfinansiera eller göra en gemensam återrapportering för insatser som rör flera 120Se fotnot 119. 121Regeringsbeslut UD2016/02092/USTYR, Regleringsbrev för avseende ; Regeringsbeslut UD2016/20546/IU, Regleringsbrev för med avseende ; Regeringsbeslut UD2017/20467/IU, Regleringsbrev för avseende . 122Regeringspromemoria , Riktlinjer för resultatstrategier inom internationella bistånd; Regeringsbeslut , Riktlinjer för strategier inom svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd. 123Regeringspromemoria , Riktlinjer för resultatstrategier inom internationella bistånd, s. 12, se också s. 18. I enlighet med 3 kap. 1 § Förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag som alla myndigheter som lyder under regeringen ska följa, redovisar Sida resultat i förhållande till anslagspost och strategi även i sin årsredovisning. Se Sida, Sidas årsredovisning , 2016; Sida, Sidas årsredovisning , 2017; Sida, Sidas årsredovisning , 2018. I årsredovisningen rapporterar Sida verksamhetsresultat per strategi, vilket huvudsakligen handlar om Sidas förmåga att genomföra biståndet, snarare än resultaten av densamma, se Sida, Sidas årsredovisning , 2018, s. 8. Av Förordning (2000:605), som nämndes ovan, framgår att resultatredovisningen ska utgå från de uppgifter som framgår av myndighetens instruktion och till vad regeringen har angett i regleringsbrev eller i något annat beslut. Bestämmelsen har ändrat lydelse och har även en ny lydelse . Skyldigheten att redovisa utifrån instruktion, regleringsbrev och andra regeringsbeslut har dock gällt under hela den granskade perioden. 124Regeringspromemoria , Riktlinjer för resultatstrategier inom internationella bistånd; Regeringsbeslut , Riktlinjer för strategier inom svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N strategier.125 Det innebär att resultaten för det humanitära biståndet respektive utvecklingssamarbetet har rapporterats separat. Sidas resultatredovisning innehåller visserligen skrivningar om samverkan, men då inom ramen för rapportering av enskilda strategier.126 När det gäller möjligheter till samfinansiering framgår det av den humanitära strategin att återuppbyggnad i utvecklingskontexter kan belasta det humanitära anslaget för att säkerställa flexibilitet i finansieringen, det vill säga att humanitära medel kan användas för mer långsiktiga utvecklingsinsatser.127 Någon liknande skrivning finns däremot inte i strategin för humanitärt bistånd från 2017.128 Av de landstrategier som har granskat framgår det inte om samfinansiering är möjlig. Däremot står det i flera strategier att det finns en viss flexibilitet i finansieringen genom att det långsiktiga utvecklingssamarbetet kan kombineras med mindre, katalytiska och tidsbegränsade insatser.129 viktigaste iakttagelser när det gäller om regeringens styrning av det internationella biståndet har möjliggjort samverkan mellan det humanitära biståndet och utvecklingssamarbetet är följande: •Samverkan mellan humanitärt bistånd och utvecklingssamarbetet är ett prioriterat område i regeringens styrdokument. •Samverkan försvåras av att regeringen inte har tagit fram några gemensamma målformuleringar för de två biståndsformerna på strateginivå. •Det finns en tydlig mandat- och arbetsfördelning mellan det humanitära biståndet och det långsiktiga utvecklingssamarbetet. •Regeringen har inte tydliggjort vilka eventuella möjligheter Sida har att samfinansiera och samrapportera humanitära biståndsinsatser och långsiktiga utvecklingsinsatser. 125Regeringsbeslut UD2016/02092/USTYR; Regeringsbeslut UD2016/20546/IU; Regeringsbeslut UD2017/20467/IU. De regleringsbrev som analyserats här är det sista som regeringen fattat beslut om. 126Sida, Sidas årsredovisning , 2016; Sida, Sidas årsredovisning , 2017; Sida, Sidas årsredovisning , 2018. 127Regeringsbeslut UF2011/19399/UD/SP, Strategi för humanitärt bistånd genom (Sida) 2011-2014, s. 11, se också s. 2. Strategin förlängdes till 2017, då den ersattes av Regeringsbeslut UD2017/01299/KH, Strategi för humanitära bistånd genom (Sida) 2017–2020. 128Regeringsbeslut UD2017/01299/KH, Strategi för humanitära bistånd genom (Sida) 2017–2020. 129Regeringsbeslut UF2013/72334/UD/AF, s. 4; Regeringsbeslut UD2015/201/AF, s. 5; Regeringsbeslut UD2016/01030/AF; Regeringsbeslut UD2016/04313/AF, s. 6. Liknande skrivningar finns också i Regeringsbeslut UF2013/72260/UD/AF, Regeringsbeslut UF2013/70393/UD/AF; , 2013a, s. 3. R I K S R E V I S I O N E N S I D A S H U M A N I T Ä R A B I S T Å N D O C H L Å N G S I K T I G A U T V E C K L I N G S S A M A R B E T E 4 Förutsättningar för samverkan på Sida 4.1 Revisionsfråga och bedömningskriterier I detta kapitel redovisar iakttagelser som rör den andra revisionsfrågan: Har Sida utformat arbetet med det humanitära biståndet och det långsiktiga utvecklingssamarbetet så att de två biståndsformerna kan samverka? För att besvara revisionsfrågan har , med utgångspunkt i de bedömningsgrunder och bedömningskriterier som beskrevs i avsnitt 1.4, granskat: •Om Sida genom sin interna styrning, organisation och arbetsformer har skapat möjligheter för att samverkan ska kunna ske mellan humanitärt bistånd och långsiktigt utvecklingssamarbete. •Om Sidaanställda inom de två biståndsformerna arbetar gemensamt med analys, planering och målformulering. •Om Sida har tydliggjort mandat- och arbetsfördelningen mellan aktörer inom de två biståndsformerna, samt hur samverkan ska ske givet denna fördelning. •Om Sida har skapat förutsättningar för samfinansiering och samrapportering. Ovanstående bedömningskriterier utgör, enligt , centrala förutsättningar för att samverkan mellan de båda biståndsformerna ska kunna äga rum på Sida. 4.2Förutsättningar för samverkan i Sidas interna styrning, organisation och arbetsformer Detta avsnitt handlar om huruvida Sidas ledning har säkerställt att myndigheten kan genomföra och regeringens intentioner när det gäller samverkan. har undersökt om Sida, genom sin interna styrning, organisation och arbetsformer, har skapat förutsättningar för samverkan mellan de enheter och anställda som arbetar med humanitärt bistånd respektive långsiktigt utvecklingssamarbete. Med arbetsformer avser här avdelnings- och enhetsöverskridande moment såsom avstämningar, avrapporteringar och möten. 4.2.1 Samverkan är ett prioriterat område i Sidas interna styrning Av intervjuer med Sidaanställda framgår att samverkan är en viktig fråga för Sidas ledning, och att fokus på samverkan har ökat under de 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N senaste åren.130 I Sidas verksamhetsplaner var det ett prioriterat område att etablera effektiva former för samverkan mellan humanitärt bistånd och långsiktigt utvecklingssamarbete.131 Bland annat skrev Sida i verksamhetsplanen att myndigheten skulle åstadkomma en rad så kallade förflyttningar till 2018. En av dessa förflyttningar innebar att etablera ”effektiva former för ett fungerande samspel mellan humanitärt och långsiktigt utvecklingssamarbete för hållbar utveckling”.132 Sidas intention med förflyttningen var att säkerställa att det fanns en helhetssyn i analysen av kontexten i respektive partnerland mellan humanitära insatser och långsiktigt utvecklingssamarbete, så att samspelet mellan de två biståndsformerna skulle bli så effektivt som möjligt.133 4.2.2 Oklar intern styrning av hur samverkan ska genomföras Även om samverkan framhållits som en central fråga på Sida, fanns det inga myndighetsövergripande styrdokument utöver verksamhetsplanerna som berörde hur samverkan ska gå till. Verksamhetsplanerna tydliggör som nämnt att samverkan är ett prioriterat område, att det ska finnas effektiva former för samspel och en helhetssyn i analysarbetet, men de går inte in i detalj på hur detta ska gå till. Ingen av de handläggare eller landchefer som har intervjuat har refererat till Sidas verksamhetsplaner, och vid förfrågan har de inte heller kunnat beskriva hur Sidas ledning eventuellt har främjat samverkan genom sin styrning.134 Det finns visserligen flera interna så kallade arbetsdokument som rör samverkan, men det framgår inte i vilken utsträckning de ska vara styrande.135 Enligt Sida används dokumenten i verksamheten,136 men noterar att ingen av de handläggare som har intervjuat på utlandsmyndigheterna eller på den humanitära enheten har nämnt dessa dokument. Det är således oklart i vilken utsträckning dokumenten har använts. Av den interna utvärdering som Sida gjort av samspelet mellan humanitärt bistånd och långsiktigt utvecklingssamarbete 130Intervju tre resilienspersoner Sida #3; Intervju hum. fokalpunkt utlandsmyndighet #18; Intervju hum. fokalpunkt utlandsmyndighet #14. 131Sida, Sidas verksamhetsplan , 2016, s. 6; Sida, Sidas verksamhetsplan 2016, 2015, s. 10. Detta har varit en fortsatt prioritering i Sidas VP , se Sida, Sidas verksamhetsplan , 2017, s. 8. 132Sida, Sidas verksamhetsplan 2016, 2015, s. 8. 133Ibid., s. 10. 134Riksrevisionen hänvisar inte till specifika intervjutillfällen här eftersom samtliga intervjupersoner fått frågan utan att avge svar. 135Sida, Increasing focus on risk, resilience and humanitarian/development nexus at Sida’s Department, u.å. ; Sida, Designing relief and development to enhance resilience and impact, 2016; Sida, Work plan – resilience. Department, u.å. ; Sida, Resilience Brief – Approaches to Resilience, Why, What and How? DRAFT, 2018. 136Sida, Promemoria. Sidas svar på uppföljningsfrågor inom granskning ”Samverkan mellan Sidas humanitära bistånd och långsiktigt utvecklingssamarbete, . Ärendenummer: 19/000618, 2019. R I K S R E V I S I O N E N S I D A S H U M A N I T Ä R A B I S T Å N D O C H L Å N G S I K T I G A U T V E C K L I N G S S A M A R B E T E framkommer inte heller vilka åtgärder Sidas ledning har vidtagit för att skapa former för samverkan.137 Utöver de arbetsdokument som nämns ovan finns det också dokument som är specifika för genomförandet av de två biståndsformerna. Inom det humanitära biståndet tas humanitära krisanalyser fram,138 och inom det långsiktiga utvecklingssamarbetet författas strategiplaner.139 De humanitära krisanalyser och strategiplaner som har tagit del av innehåller beskrivningar av såväl den generella utvecklingskontexten som den humanitära situationen. I dessa dokument diskuteras samverkan i varierande utsträckning (se avsnitt 4.3).140 hade Sida tryckta dokument som angav ramarna för hur beredning, genomförande och uppföljning av insatser skulle gå till.141 Dessa dokument ersattes 2014 av två andra hjälpmedel. Det första är Trac, ett digitalt system för beredning av insatser.142 I Trac finns ett stort antal hjälptexter som ska guida handläggarna genom beredningen. Endast en av dessa hjälptexter innehåller en skrivning som specifikt rör samverkan: ”Humanitärt bistånd kan, när sammanhanget tillåter, också ge möjligheter att länka till utvecklingsinsatser och/eller nationella utvecklingsplaner som en medveten strategi för att minska framtida humanitära behov. Om detta är applicerbart, beskriv hur.”143 Det andra hjälpmedel som används i insatsberedningen är Sidas interna Regel för att hantera biståndsinsatser.144 Sidas interna regel innehåller dock ingen information om hur insatser ska genomföras. Syftet med regeln är att säkerställa kvalitet och effektivitet i insatshanteringen genom att fastställa en hantering som tillgodoser behovet av information för uppföljning, utvärdering och dialog samt dokumentation av insatshanteringen. Regeln för att hantera 137Sida, Samspel mellan humanitärt bistånd och utvecklingssamarbete – från VP-prioritering till praktik, 2017; se också Sida, Management response/Ställningstagande till utvärdering (), 2017. 138De humanitära krisanalyserna görs och berör situationen i de partnerländer som får omfattande humanitärt bistånd från Sida. Se Sida, Humanitarian – template 2019, u.å. har efterfrågat motsvarande dokument för åren 2015–2017, men sådana finns enligt uppgift ej tillgängliga på Sida. 139Strategiplanerna är årliga verksamhetsplaner där Sida operationaliserar regeringens landstrategier. 140Noteras bör att Sida får i uppdrag från regeringen att ta fram underlag för strategier. har tagit del av samtliga strategiunderlag för de strategier som ingår i granskningen. Eftersom flertalet av underlagen tagits fram före den granskade perioden och då det är regeringen som fattar det slutgiltiga beslutet om strategierna har valt att inte ta med underlagen i granskningen. 141En av de sista handböckerna för insatshantering var Sida, Så arbetar Sida – En vägledning till principer, procedurer och arbetsmetoder, 2005. 142Se e-post från processutvecklare på Sida, ; Sida av Tracs hjälptexter för normal handläggning av en insats, . 143Sida av Tracs hjälptexter för normal handläggning av en insats, . 144Se Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser, reviderad , 2016; Regel för att hantera biståndsinsatser, reviderad , 2018. 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N biståndsinsatser innehåller ingen skrivning om samverkan och det framgår inte i vilka fall samverkan ska övervägas.145 4.2.3Humanitära fokalpunkter: nyckelaktörer i Sidas samverkansarbete Handläggningen av det humanitära biståndet och det långsiktiga utvecklingssamarbetet skiljer sig åt. Det humanitära biståndet handläggs av personal på i , medan det långsiktiga utvecklingssamarbetet i stor utsträckning handläggs av den personal som är placerad vid utlandsmyndigheten i respektive partnerland.146 Sida har en så kallad humanitär fokalpunkt placerad på utlandsmyndigheterna i de länder där bedriver både utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd.147 Den humanitära fokalpunkten är en handläggare som är anställd inom ramen för Sidas utvecklingssamarbete, men vars tjänst också rör humanitärt bistånd. Den humanitära fokalpunkten har därmed en delad tjänst och arbetar både med det humanitära biståndet och det långsiktiga utvecklingssamarbetet. För de arbetsuppgifter som fokalpunkten har inom det humanitära biståndet finns en arbetsbeskrivning som den humanitära enheten ansvarar för.148 I fokalpunkternas arbetsuppgifter ingår att vara kontaktperson för den humanitära enheten i , och att vara humanitär rådgivare för övriga handläggare på respektive utlandsmyndighet. Kontakt mellan den humanitära enheten och utlandsmyndigheterna sker därmed till stor del genom fokalpunkterna. Detta innebär att de har en central roll i samverkansarbetet.149 Utöver detta sker kontakt mellan den humanitära enheten och utlandsmyndigheterna också genom cheferna på den humanitära enheten respektive landcheferna på utlandsmyndigheterna, och vid de årliga humanitära fältdagarna då humanitära fokalpunkter och representanter för den humanitära enheten träffas i . Hur arbetsfördelningen ser ut och vilken roll den humanitära fokalpunkten har 145Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser, reviderad , 2016. Se också Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser, reviderad , 2018. 146Det finns undantag från detta. Till exempel handläggs utvecklingssamarbetet med vid utlandsmyndigheten i på grund av att inte har någon ambassad eller motsvarande i . 147Utöver fokalpunkterna fanns det utlandsmyndigheten i också en Sidaanställd vars tjänst inkluderade att främja resiliens (samma person var också humanitär fokalpunkt för ). På utlandsmyndigheten i DRK fanns det utöver den humanitära fokalpunkt, en Sidaanställd som hade ansvar för resiliensfrågor. har Sida också rekryterat personal som ska arbeta inom ramen för både det humanitära biståndet och utvecklingssamarbetet, så kallade resiliensinsatser. Se Sida, Promemoria. Sidas svar på granskning ”Samverkan mellan Sidas humanitära bistånd och långsiktigt utvecklingssamarbete, . Ärendenummer: 19/000618, 2019. 148Sida, Division of labour concerning contribution management, crisis analysis and dialogue in the implementation of Sida’s humanitarian support, 2018. 149Sida, Evaluation of Sida’s Humanitarian , 2016, se också Intervju hum. fokusgrupp Sida #2. R I K S R E V I S I O N E N S I D A S H U M A N I T Ä R A B I S T Å N D O C H L Å N G S I K T I G A U T V E C K L I N G S S A M A R B E T E varierar mellan utlandsmyndigheterna. På vissa utlandsmyndigheter arbetar personen i större utsträckning tillsammans med andra handläggare, landchefer och övrig ambassadpersonal med humanitära frågor, medan detta sker i mindre utsträckning på andra utlandsmyndigheter.150 Arbetsbeskrivningen för de humanitära fokalpunkterna specificerar också hur stor del av arbetstiden som dessa handläggare ska ägna åt humanitärt bistånd.151 På två av de utlandsmyndigheter som ingår i granskningen arbetade de humanitära fokalpunkterna heltid med humanitärt bistånd (DRK152 och ).153 På resterande fyra utlandsmyndigheter (, , och ) skulle fokalpunkterna enligt arbetsbeskrivningen ägna av sin arbetstid åt humanitära frågor.154 I tre av länderna (, och ) har dock de humanitära fokalpunkternas tjänster inte utgjorts av humanitärt bistånd i den utsträckning som arbetsbeskrivningarna föreskriver.155 Till exempel var positionerna som humanitär fokalpunkt vid utlandsmyndigheterna i och vakanta, eller endast delvis tillsatta, . Enligt intervjupersoner är en anledning till detta att det sker en avvägning, ”ett pussel”, av tjänster på utlandsmyndigheterna och att det på grund av personal- eller kompetensbrist inte har varit möjligt att avsätta de avsedda resurserna.156 I de fall där den humanitära fokalpunktens tjänst utgörs av eller mindre krävs mer arbete från den humanitära enheten och av chefen för utvecklingssamarbetet på utlandsmyndigheten för att hantera det humanitära biståndet.157 Enligt intervjupersoner påverkar också de begränsade resurserna för den humanitära fokalpunkten möjligheter att delta i, och påverka, samordningen av det humanitära arbetet i partnerländerna. Det medför bland annat att fokalpunkten fokalpunkt utlandsmyndighet #13; Intervju hum. fokalpunkt utlandsmyndighet #16; Intervju hum. fokalpunkt utlandsmyndighet #17; Intervju hum. fokalpunkt utlandsmyndighet #18. 151Sida, Division of labour concerning contribution management, crisis analysis and dialogue in the implementation of Sida’s humanitarian support, 2016. 152I DRK arbetade den humanitära fokalpunkten heltid med humanitärt bistånd fram till och med augusti. Därefter utgjorde det humanitära arbetet av tjänsten. fokalpunkt utlandsmyndighet #15; Intervju hum. fokalpunkt utlandsmyndighet #17. 154Intervju landchef utlandsmyndighet #7; Intervju hum. fokalpunkt utlandsmyndighet #13; Intervju hum. fokalpunkt utlandsmyndighet #16; Intervju hum. fokalpunkt utlandsmyndighet #18. På utlandsmyndigheten i fanns det dock ingen humanitär fokalpunkt vid tiden för intervjuer. 155Här skiljer sig intervjupersonernas utsagor från arbetsbeskrivningen. Jämför Sida, Division of labour concerning contribution management, crisis analysis and dialogue in the implementation of Sida’s humanitarian support, 2016) med Intervju landchef utlandsmyndighet #7; Intervju hum. fokalpunkt utlandsmyndighet #13. 156Intervju landchef utlandsmyndighet #8; Intervju landchef utlandsmyndighet #7; Intervju landchef utlandsmyndighet #9. fokalpunkt utlandsmyndighet #18; Intervju hum. fokusgrupp Sida #2; Intervju landchef utlandsmyndighet #7. 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N inte har möjlighet att delta i möten med andra humanitära givare i önskvärd utsträckning.158 Intervjupersonernas beskrivning av situationen är också i linje med slutsatser som drogs i Sidas interna utvärdering från 2017,159 där det framkom att samverkan är mer effektiv om det finns tillräckligt med resurser avsatta för den humanitära fokalpunkten på respektive utlandsmyndighet.160 Enligt en strategirapport för det humanitära biståndet har den humanitära kapaciteten och engagemanget på utlandsmyndigheten ökat. Rapporten beskriver däremot inte på vilket sätt detta har skett.161 4.2.4 Samverkan är personberoende Flera Sidaanställda som har intervjuat beskriver samverkan som personberoende. Framför allt handlar det om vilken kompetens, vilken erfarenhet och vilka kontakter som de humanitära fokalpunkterna har.162 Ett liknande mönster framträder i Sidas interna utvärdering av samspelet mellan humanitärt bistånd och långsiktigt utvecklingssamarbete. Utvärderingen konstaterar att samverkan är personberoende och bygger på enskilda individers engagemang, samt att stöd på chefsnivå är en förutsättning för att samverkan ska kunna ske.163 Enligt ett antal intervjupersoner har det varit svårt att rekrytera handläggare till utlandsmyndigheterna med kompetens inom både humanitärt bistånd och relevant område inom utvecklingssamarbetet. Flera av de humanitära fokalpunkter som har intervjuat saknade också erfarenhet inom det humanitära området när de tillträdde sin aktuella tjänst.164 Tre av fem intervjuade humanitära fokalpunkter är inte heller specifikt rekryterade för humanitär samordning, utan för att handlägga insatser inom ramen för det långsiktiga utvecklingssamarbetet.165 fokalpunkt utlandsmyndighet #14; Intervju hum. fokalpunkt utlandsmyndighet #13. 159Sida, Samspel mellan humanitärt bistånd och utvecklingssamarbete – från VP-prioritering till praktik, 2017. 160Ibid., s. 8–11. 161Sida, Strategirapport år 1 för Strategi för humanitära bistånd genom (Sida) 2017–2020, 2018, s. 1. fokalpunkt utlandsmyndighet #18; Intervju hum. fokalpunkt utlandsmyndighet #13; Intervju hum. fokalpunkt utlandsmyndighet #17. 163Sida, Samspel mellan humanitärt bistånd och utvecklingssamarbete – från VP-prioritering till praktik, 2017, s. 8–11. 164Intervju hum.chef #5; Intervju hum. fokalpunkt utlandsmyndighet #13; Intervju hum. fokalpunkt utlandsmyndighet #18. 165Handläggarna i och var dock rekryterade för att arbeta med humanitära frågor. Det saknades vid tiden för intervjuerna en humanitär fokalpunkt i . fokalpunkt utlandsmyndighet #13; Intervju hum. fokalpunkt utlandsmyndighet #14; Intervju hum. fokalpunkt utlandsmyndighet #16; Intervju hum. fokalpunkt utlandsmyndighet #17; Intervju hum. fokalpunkt utlandsmyndighet #18; Intervju landchef utlandsmyndighet #7. R I K S R E V I S I O N E N S I D A S H U M A N I T Ä R A B I S T Å N D O C H L Å N G S I K T I G A U T V E C K L I N G S S A M A R B E T E