prop · H603164 · 2019-09-09 00:00:00 — Regeringens proposition 2018/19:164 Skärpta straffrättsliga sanktioner mot företag Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnar regeringen förslag som syftar till att säkerställa att det straffrättsliga regelverket för företag är effektivt, ändamålsenligt och modernt och att det är anpassat till EU-rättsliga och övriga internationella åtaganden. Förslagen innebär bl.a. följande: •Tillämpningsområdet för bestämmelserna om företagsbot utvidgas så att företagsbot, utöver i näringsverksamhet, även ska kunna åläggas för brott som har begåtts i utövningen av sådan offentlig verksamhet som kan jämställas med näringsverksamhet och för brott som har begåtts i utövningen av annan verksamhet som ett företag bedriver, om brottet har varit ägnat att leda till en ekonomisk fördel för företaget. •Företagets finansiella ställning ska beaktas vid bestämmandet av företagsbotens storlek när det är fråga om ett större företag och brottsligheten är särskilt klandervärd. För dessa fall höjs maximibeloppet för företagsboten från till . •Samordningen av påföljd och företagsbot bör i första hand ske när företagsboten bestäms (sanktionskumulation). En särskild bestämmelse införs om att en företagsbot ska kunna jämkas eller efterges om företagets ägare döms till påföljd och den samlade reaktionen på brottsligheten annars skulle bli oproportionerligt sträng. •Svensk domstol ges utökad behörighet att döma över vissa internationella mutbrott och möjligheterna att förelägga företagsbot genom strafföreläggande utökas. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i ........................... Förslag till lag om ändring i ................... 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1986:1009) om förfarandet i vissa fall vid förverkande m.m. ................... Ärendet och dess beredning ............................................................ Bakgrund och allmänna utgångspunkter......................................... Företagsbotslagstiftningen och dess bakgrund ................. Straff eller särskild rättsverkan av brott? Förutsättningar för företagsbot........................................................ Tillämpningsområdet för företagsbot utvidgas................. 6.3Andra överväganden avseende företagsbot i offentlig En höjd företagsbotsnivå för vissa fall ............................. Bestämmandet av företagsbotens storlek ......................... Jämkning och eftergift...................................................... Förhållandet mellan företagsboten och det individuella Vad som bör gälla för åtalsprövning ................................ Domsrätt över internationella mutbrott........................................... Domsrätten över internationella mutbrott utvidgas .......... Företagsbot genom strafföreläggande ............................................. Beloppsgränsen för föreläggande av företagsbot höjs...... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Konsekvenser av förslagen ............................................................. Förslag till lag om ändring i ......................... Förslag till lag om ändring i ................. 13.3Förslag till lag om ändring i lagen (1986:1009) om förfarandet i vissa fall vid förverkande m.m. ................... Sammanfattning av betänkandet En översyn av lagstiftningen om företagsbot (SOU 2016:82) ................. Förteckning över remissinstanserna ................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 2018/19:164 1 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i . 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i . 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1986:1009) om förfarandet i vissa fall vid förverkande m.m. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 § och 36 kap. 7–10 §§ ska ha följande lydelse. För brott som begåtts utom riket döms efter svensk lag och vid svensk domstol, om brottet begåtts 1. av svensk medborgare eller av utlänning med hemvist i , 2.av utlänning utan hemvist i , som efter brottet blivit svensk medborgare eller tagit hemvist här i riket eller som är dansk, finsk, isländsk eller norsk medborgare och finns här, eller 3.av annan utlänning som finns här i riket och på brottet enligt svensk lag kan följa fängelse . 2.av utlänning utan hemvist i , som efter brottet blivit svensk medborgare eller tagit hemvist här i riket eller som är dansk, finsk, isländsk eller norsk medborgare och finns här, 3.av annan utlänning som finns här i riket och på brottet enligt svensk lag kan följa fängelse , eller 4.i utövningen av ett svenskt företags näringsverksamhet och det är fråga om givande av muta, grovt givande av muta eller handel med inflytande enligt 10 kap. 5 d § 2. Första stycket gäller inte, om gärningen är fri från ansvar enligt lagen på gärningsorten eller om den begåtts inom område som inte tillhör någon stat och enligt svensk lag svårare straff än böter inte kan följa på gärningen. I fall som avses i denna paragraf får inte dömas till påföljd som är att anse som strängare än det svåraste straff som är föreskrivet för brottet enligt lagen på gärningsorten. De inskränkningar av svensk domsrätt som anges i andra och tredje styckena gäller inte för brott som avses i 1.4 kap. 1 a och 4 c §§ och 16 kap. 10 a § första stycket 1 och femte stycket eller försök till sådana brott, 2.4 kap. 4 § andra stycket varigenom någon förmåtts att ingå ett sådant äktenskap eller en sådan äktenskapsliknande förbindelse som avses i 4 c § eller försök till sådant brott, eller 3.6 kap. 1–6, 8, 9 och 12 §§ eller försök till brott enligt 6 kap. 1, 2, 4– 6, 8, 9 och 12 §§, om brottet begåtts mot en person som inte fyllt . 1Senaste lydelse 2018:618. För brott som har begåtts i På yrkande av allmän åklagare ska ett företag åläggas företagsbot skall, på yrkande av allmän för brott, om det för brottet är före- åklagare, näringsidkaren åläggas skrivet strängare straff än penning- företagsbot, om det för brottet är böter och brottet har begåtts i utöv- 1. näringsverksamhet, som kan jämställas med närings- företag bedriver, om brottet har varit ägnat att leda till en eko- nomisk fördel för företaget. För att företaget ska åläggas 1. näringsidkaren inte har gjort 1. att företaget inte har gjort vad vad som skäligen kunnat krävas för som skäligen kunnat krävas för att att förebygga brottsligheten, eller förebygga brottet, eller 2. brottet har begåtts av 2. att brottet har begåtts av a) en person i ledande ställning a) en person med ledande ställ- grundad på befogenhet att företräda ning i företaget, grundad på be- näringsidkaren eller att fatta beslut på näringsidkarens vägnar, eller eller att fatta beslut på dess vägnar, b)en person som annars haft ett särskilt ansvar för tillsyn eller kontroll näringsidkare och juridiska per- Första stycket gäller inte, Första stycket gäller inte, om brottet varit riktat mot företaget. Företagsbot skall fastställas till lägst och högst . När ett företag åläggs företagsbot för flera brott, ska rätten bestämma en gemensam företagsbot för den samlade brottsligheten. Vid fastställandet av företagsbotens storlek ska det först bestämmas ett sanktionsvärde om lägst och högst tio Senaste lydelse 2006:283. Senaste lydelse 2006:283. ska bestämmas med utgångspunkt i tas till den skada eller fara som Det ska också tas skälig hänsyn till om företaget har ålagts att betala före- Om inte annat följer av 9 eller 10 §, ska företagsboten fastställas till ett belopp som motsvarar sank- bestäms, skall, med beaktande av boten för ett större företag sättas hänsyn tas till den skada eller fara högre än vad som följer av 8 § (för- som brottsligheten inneburit samt höjd företagsbot). till brottslighetens omfattning och företagsboten ska fastställas till ett belopp som är befogat med hänsyn till företagets finansiella ställning. Skälig hänsyn skall också tas till En förhöjd företagsbot får dock om näringsidkaren tidigare ålagts högst bestämmas till ett belopp som att betala företagsbot. motsvarar femtio gånger sanktions- Med större företag avses en- skilda näringsidkare och juridiska kriterier som anges i 1 kap. första stycket 4 årsredovisnings- lagen (1995:1554). Bestämmelserna i denna paragraf gäller inte staten, kommuner eller landsting. 4 Senaste lydelse 2006:283. Företagsbot får sättas lägre än En företagsbot får sättas lägre än vad som borde ha skett med vad som borde ha skett med tillämpning av 9 §, tillämpning av 8 och 9 §§, om 1. om brottet medför annan betal- 1. brottet medför ningsskyldighet eller särskild rätts- ningsskyldighet eller särskild rätts- verkan för näringsidkaren och den verkan för företaget och den sam- samlade reaktionen på brottslig- heten skulle bli oproportionerligt skulle bli oproportionerligt sträng, innehavare döms till påföljd för brottet och den samlade reaktionen oproportionerligt sträng för honom 3. företaget efter måga försökt förebygga, eller begränsa de skadliga verk- begränsa de skadliga verkningarna ningarna av brottet, 4. företaget frivilligt har angett angett brottet, eller 4. om det annars finns särskilda 5. det annars finns särskilda skäl skäl för jämkning. Om det är särskilt påkallat med Om det är särskilt påkallat med hänsyn till något förhållande som hänsyn till något förhållande som avses i första stycket får företags- avses i första stycket får företags- 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 2 kap. 2 § första stycket 4 tillämpas inte på brott som begåtts före ikraftträdandet. 5 Senaste lydelse 2006:283. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 48 kap. 4 § ska ha följande Bötesstraff får föreläggas genom strafföreläggande beträffande brott för vilket böter ingår i straffskalan, dock inte normerade böter. Det finns särskilda bestämmelser om föreläggande av bötesstraff för brott som har begåtts av någon som är . Bestämmelsen i 34 kap. 1 § första stycket är tillämplig vid föreläggande av bötesstraff. Villkorlig dom eller sådan påföljd i förening med böter får föreläggas genom strafföreläggande i fall då det är uppenbart att rätten skulle döma till sådan påföljd. Detta gäller dock inte för brott som har begåtts av någon som inte har fyllt eller om det finns anledning att förena den villkorliga domen med en föreskrift om samhällstjänst. Företagsbot får föreläggas genom strafföreläggande i fall då boten inte överstiger . Företagsbot får föreläggas genom strafföreläggande i fall då boten inte överstiger . Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2016:492. 2018/19:164 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1986:1009) om förfarandet i vissa fall vid förverkande Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1986:1009) om förfarandet i vissa fall vid förverkande m.m. ska ha följande lydelse. Företagsbot får föreläggas näringsidkare genom strafföreläggande. I sådana fall gäller 48 kap. 2–5, 6–8, 10 och 12 a §§ i tillämpliga delar och det som sägs där om den misstänkte gäller i stället den som föreläggs företagsbot. Ett strafföreläggande om företagsbot godkänns genom att näringsidkaren 1.undertecknar en förklaring om att denne erkänner de omständigheter som ligger till grund för föreläggandet och godtar den företagsbot som tagits upp i föreläggandet, och Företagsbot får föreläggas företag genom strafföreläggande. I sådana fall gäller 48 kap. 2–5, 6–8, 10 och 12 a §§ i tillämpliga delar och det som sägs där om den misstänkte gäller i stället företaget. Ett strafföreläggande om företagsbot godkänns genom att företaget 1.undertecknar en förklaring om att det erkänner de omständigheter som ligger till grund för föreläggandet och godtar den företagsbot som tagits upp i föreläggandet, och 2.lämnar förklaringen till den mottagare som är behörig att ta emot förklaringen enligt föreskrifter som meddelas av regeringen. Föreläggandet kan också godkännas genom att hela beloppet betalas till den myndighet som regeringen föreskriver. En sådan betalning skall inte anses som ett godkännande, om det framgår att näringsidkaren inte har avsett att godkänna föreläggandet. Föreläggandet kan också godkännas genom att hela beloppet betalas till den myndighet som regeringen föreskriver. En sådan betalning ska inte anses som ett godkännande, om det framgår att företaget inte har avsett att godkänna föreläggandet. Ett godkännande är utan verkan om det sker sedan åklagaren har väckt talan om företagsbot. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2006:285. Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en bred översyn av företagsbotsregleringen och föreslå nödvändiga författningsändringar i syfte att säkerställa att det straffrättsliga regelverket för juridiska personer är effektivt, ändamålsenligt och modernt och att det är anpassat till EU-rättsliga och övriga internationella åtaganden (dir. 2015:58). Utredningen, som tog namnet Utredningen om vissa frågor om företagsbot, överlämnade betänkandet En översyn av lagstiftningen om företagsbot (SOU 2016:82). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i (Ju2016/08612/L5). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslag som är likalydande med lagförslagen i denna proposition. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Regeringen har följt Lagrådets synpunkter. Dessa behandlas i avsnitt 8.3 och i författningskommentaren. 4 Bakgrund och allmänna utgångspunkter 4.1Företagsbotslagstiftningen och dess bakgrund Bestämmelserna om företagsbot infördes och fick sin nuvarande utformning genom lagändringar som trädde i kraft . Tillkomsten av systemet med företagsbot motiverades med att det då gällande sanktionssystemet ansågs otillräckligt för att komma till rätta med brott i näringsverksamhet (prop. 1985/86:23 Företagsbot s. 14 f.). Företagsboten konstruerades inte som en brottspåföljd utan som en särskild rättsverkan av brott och skulle utgöra ett komplement till det individuella straffansvaret. De centrala bestämmelserna om företagsbot finns i 36 kap. 7–10 a §§ . Enligt 7 § ska företagsbot åläggas för brott som har begåtts i utövningen av näringsverksamhet om det för brottet är föreskrivet strängare straff än penningböter och näringsidkaren inte har gjort vad som skäligen har kunnat krävas för att förebygga brottsligheten. Företagsbot ska också åläggas om brottet har begåtts antingen av en person i ledande ställning grundad på en befogenhet att företräda näringsidkaren eller att fatta beslut på näringsidkarens vägnar eller av en person som annars har haft ett särskilt ansvar för tillsyn eller kontroll i verksamheten. Företagsbot ska inte åläggas om brottsligheten varit riktad mot näringsidkaren. Företagsboten ska enligt 8 § fastställas till lägst och högst . När storleken av boten bestäms ska enligt 9 §, med beaktande av straffskalan för brottet, särskild hänsyn tas till den skada 2018/19:164 eller fara som brottsligheten har medfört samt till brottslighetens omfattning och förhållande till näringsverksamheten. Skälig hänsyn ska också tas till om näringsidkaren tidigare ålagts att betala företagsbot. I 10 § finns regler om jämkning och eftergift av företagsbot. En särskild åtalsprövningsregel finns i 10 a §, där det anges att om ett brott som kan föranleda talan om företagsbot har begåtts av oaktsamhet och inte kan antas föranleda annan påföljd än böter, får brottet åtalas av åklagare endast om åtal är påkallat från allmän synpunkt. tillämpades relativt sparsamt och kom att kritiseras, bl.a. för att reglerna var komplicerade, svåra att tillämpa och att företagsbotsregleringen fått en snävare avgränsning än vad som varit avsett. Den kritik som riktats mot systemet ledde års företagsbotsreform som syftade till att effektivisera företagsbotsregleringen och öka den praktiska användningen av sanktionen för brott i näringsverksamhet. Därmed kom företagsbot att utgöra den primära sanktionen för brott i näringsverksamhet. En generell reglering som ska stå sig över tiden De lagändringar som genomfördes har inneburit att bestämmel- serna om företagsbot har kommit att tillämpas i betydligt större omfattning Enligt regeringen bör en reform bygga vidare på de nuvarande generella bestämmelserna som den bör resultera i en reglering som ska stå sig över tiden. Regleringens inarbetade generella systematik och struktur bör inte heller förändras om inte uppenbara fördelar står att finna med förändringen. Regeringen anser att det saknas anledning att om- pröva det tidigare ställningstagandet att företagsbotsinstitutet inte bör användas för att eliminera vinst. Företagsboten bör alltså även fortsätt- ningsvis endast ha en bestraffande funktion. Även om den nuvarande företagsbotsregleringen fungerar i huvudsak väl kan regeringen konstatera att lagändringar inte i alla av- seenden fått önskat genomslag. I andra delar har samhälleliga förändringar och rättsutvecklingen medfört att det finns anledning att se över lagstift- Regeringen återkommer till vilket behov som finns av att Företagsbotssystemet ska vara effektivt och ändamålsenligt En grundläggande utgångspunkt för en reform av systemet med företags- bot bör enligt regeringen vara att regleringen ska vara effektiv och ända- Reglerna bör utformas på ett sådant sätt att de genom sin existens har en brottsavhållande effekt i alla typer av verksamheter där företagsbot kan komma i fråga. Om ett företag får bära de straffrättsliga konsekvenserna av brott som begåtts i utövningen av verksamheten ökar incitamenten att organisera verksamheten på ett sätt som motverkar eller förhindrar att brott begås. Intresset av en flexibel reglering som är tillräckligt vid för att omfatta brott som har begåtts i utövningen av olika former av verksamhet – även samhället förändras – måste vägas mot enskildas berättigade förväntningar på en tydlig lagstiftning som inte leder till osäkerhet om hur företagsbotsregleringen ska tillämpas. För att systemet med företagsbot ska tillämpas i önskvärd utsträckning är det därför viktigt att regelverket är tydligt, enkelt och förutsebart. Reglerna bör utformas så att onödiga tillämpningssvårigheter kan undvikas. Förutsättningarna för att ålägga någon företagsbot bör därför inte göras beroende av omständigheter som är svårutredda. Särregleringar för olika företagsformer bör vidare endast införas i den mån det finns starka skäl för en sådan ordning. Straffsystemets krav på proportionalitet och ekvivalens gäller även företagsbot Det svenska straffsystemet vilar på bl.a. principerna om proportionalitet och ekvivalens. Principerna innebär att svårare brott ska bestraffas strängare än lindriga brott och att lika allvarliga brott ska bestraffas lika strängt. Dessa principer är även vägledande vid bestämningen av företagsbotens storlek. Det innebär att företagsboten bör bestämmas så att den är proportionerlig i den meningen att det råder ett rimligt förhållande mellan åena sidan brottslighetens allvar och omfattning och å andra sidan storleken på företagsboten. Företagsbotens storlek bör i den meningen alltså utgå från graden av som företaget förtjänar. Principen om ekvivalens innebär väsentligen att ”lika fall ska behandlas lika”. En följd av detta är att två brott som är lika allvarliga i princip ska föranleda lika kännbara sanktioner. Principen innebär också att ett brott som är att anse som mer allvarligt bör föranleda en mer kännbar reaktion än ett mindre allvarligt brott. Enligt regeringen bör den dock inte förstås på det sättet att företagsboten för två likvärdiga brott alltid måste bestämmas till ett och samma belopp. Ett företagsbotsbelopp som är mycket kännbart för ett litet företag med svag finansiell ställning kan för ett större företag med stark finansiell ställning framstå som helt obetydligt. På samma sätt kan ett belopp som även det större företaget uppfattar som kännbart få helt orimliga effekter för det mindre företaget. I stället bör utgångspunkten vara att företagsboten ska vara lika kännbar för det större företaget som för det mindre. Internationella åtaganden ställer krav på lagstiftningen På straffrättens område innehåller såväl EU-rättsakter som andra internationella rättsakter utfärdade av , och regelmässigt bestämmelser som kräver att medlemsstaterna vidtar nödvändiga åtgärder för att säkerställa att juridiska personer kan hållas ansvariga för de brott som omfattas av respektive rättsakts tillämpningsområde och som begås för den juridiska personens räkning eller till dess förmån. Ansvarsbestämmelserna kompletteras vanligen av krav på att juridiska personer som hålls ansvariga kan bli föremål för effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner. hänvisar vid genomförandet av sådana rättsakter regelmässigt till företagsbotslagstiftningen. har en betydande rättsutveckling skett på sanktionsområdet både i , inom EU och internationellt. Den svenska företagsbotsregleringen har kritiserats. Kritiken har framför allt bestått i att den övre beloppsgränsen om är för låg och att företagsbotsinstitutet – i synnerhet i fråga om större företag – inte lever upp 2018/19:164 till kravet på att företag ska, för brott som begås i utövningen av verksamheten, kunna åläggas sanktioner som ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. Det är en självklar utgångspunkt att ska leva upp till sina internationella åtaganden. Företagsbotslagstiftningen bör därför utformas så att den säkerställer att lever väl upp till de krav som följer av internationella åtaganden. Straff eller särskild rättsverkan av brott? Regeringens bedömning: Företagsboten bör även fortsättningsvis utgöra en särskild rättsverkan av brott. Utredningens bedömning stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: En stor majoritet av remissinstanserna, däribland , och Lunds tingsrätter, , , och , delar bedömningen eller har inte någon invändning mot bedömningen. universitet anser att frågan bör beredas ytterligare. Från rent språkliga ut- gångspunkter och för att tydliggöra sanktionens repressiva karaktär anser att sanktionen bör benämnas ”företagsstraff” i stället för ”företagsbot”. , som inte har några invänd- ningar mot att företagsboten även fortsättningsvis ska utgöra en särskild rättsverkan av brott, anser att frågor som rör företags processuella rättig- heter under förundersökning och rättegång bör övervägas i den fortsatta Skälen för regeringens bedömning: Företagsboten är konstruerad som en särskild rättsverkan av brott, dvs. en författningsreglerad följd av ett brott som varken är en brottspåföljd eller en skyldighet att betala skadestånd (se 1 kap. 8 § ). Genom att använda denna kon- struktion har det gått att undvika omfattande ingrepp i den grundläggande straffrättsliga systematiken med avseende på begrepp som brott, straff och framstår företagsbot i praktiken som en rent bestraffande Även om det inte på grund av internationella åtaganden finns någon skyldighet för att införa straffansvar för juridiska personer går trenden inom såväl EU som internationellt mot att allt fler länder inför ett renodlat straffansvar för juridiska personer. Mot den bakgrunden finns det anledning att överväga om företagsboten bör ersättas med ett system där företag och andra juridiska personer kan dömas till straff. Frågan om företagsboten ska utgöra ett renodlat straffansvar för jurid- iska personer, i stället för att vara konstruerad som en särskild rättsverkan av brott, har tidigare övervägts (se SOU 1997:127 och Ds 2001:69). propositionen Företagsbot (prop. 2005/06:59) intog regeringen stånd- punkten att den avgörande frågan för om systemet med företagsbot som en särskild rättsverkan av brott borde ersättas med ett straffansvar för juridiska personer, var om företagsbotens formella karaktär som straff eller