prop · H60399 · 2019-04-10 00:00:00 — Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter till bidrag för att stimulera utvecklingen av socialt arbete. beslutade i samband med budgetbe- handlingen att av de anvisade medlen på anslaget ska användas för införandet av ett obligatoriskt kommunalt föräldraskapspro- gram. tillkännagav även för regeringen att regeringen ska återkomma med ett lagförslag som innebär att den s.k. fritidspengen återinförs fr.o.m. med och avsatte för detta (bet. 2018/19:SoU1 punkt 1 d, rskr. 2018/19:111). Regeringen gör en annan bedömning och anser att något obligatoriskt kommunalt föräldraskaps- program inte bör införas. Regeringen anser inte heller att fritidspengen bör återinföras. Rege- ringen avser därmed inte heller att återkomma med ett lagförslag om ett återinförande. Med detta är tillkännagivandet slutbehandlat. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget bör minskas med . Vidare gör regeringen bedömningen att det utifrån de planerade insatser som finansieras från anslaget även finns utrymme att minska anslaget med ytterligare . Sammantaget bör därmed anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. minskas med . Minskningen av anslaget används för att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition. 6.10Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 Minskningen av anslaget används för att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 8 . Regeringens förslag: Anslaget 2:1 Försäkrings- kassan minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för förvalt- ningsutgifter. De principer som tillämpades vid utform- ningen av budgetpropositionen innebar att anslaget anvisades för redan genomförd verksamhet. Regeringen anser därför att anslaget 2:1 bör minskas med . Minskningen av anslaget används för att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition. 6.11Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:1 Pensions- myndigheten minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för förvalt- ningsutgifter. De principer som tillämpades vid utform- ningen av budgetpropositionen innebar att anslaget anvisades för redan genomförd verksamhet. Regeringen anser därför att anslaget 2:1 bör minskas med . 6.12Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 3 . Regeringens förslag: Anslaget 1:3 Etablerings- ersättning till vissa nyanlända invandrare minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget an- vänds för utgifter för etableringsersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser. Regeringen avser att ta bort det förordnings- reglerade kravet på nystartsjobb om att andra anställningsförmåner än lön ska följa av, eller vara likvärdiga med, kollektivavtal. Detta förväntas leda till fler nystartsjobb. Därigenom antas fler deltagare i etableringsprogrammet få ett nystarts- jobb, vilket beräknas minska utgifterna för etableringsersättning med . Regeringen anser därför att anslaget 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare bör minskas med . Därefter beräknas utgifterna minska med 23 mil- joner kronor 2020, 2021 och med av detta skäl. Minskningen av anslaget används för att delvis finansiera de ökade utgifterna på anslaget 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktions- anställningar under utgiftsområde 14 Arbets- marknad och arbetsliv. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för insatser mot diskriminering, rasism, främlingsfientlighet, homofobi och liknande former av intolerans samt för att främja lika rättigheter och möjligheter för hbtq-personer. För att genomföra påbörjade och nya satsningar för att stärka hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter behöver ytterligare medel tillföras anslaget. Regeringen anser därför att anslaget 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. bör ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Skälen för regeringens förslag: Anslaget an- vänds för utgifter för särskilda jämställdhets- åtgärder och för utgifter för statsbidrag för att stödja projekt och insatser som främjar jämställdhet mellan kvinnor och män. För att möjliggöra ytterligare insatser för att motverka mäns våld mot kvinnor och arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck behöver ytterligare tillföras anslaget. Medlen ska användas till såväl förebyggande arbete som stöd och skydd till kvinnor som har utsatts för våld. Medlen ska bl.a. användas för att förstärka det nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck samt Nationellt centrum för kvinnofrid, stärka kunskaperna på chefsnivå hos relevanta aktörer och stötta kommuner i att utveckla metoder för sitt arbete. Medlen ska också användas för att informera asylsökande barn om sina rättigheter och stärka organisationer som främjar barns rätt till en tillvaro fri från hedersrelaterat våld och förtryck. Därtill ska medlen användas för att förstärka stödet till kvinno- och tjejjourer. För att finansiera ökningen av anslaget 3:2 minskas anslaget med . Sammantaget bör därmed anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ökas med . Finansiering sker genom de förslag till inkomstökningar och minskade anslag som lämnas i denna proposition. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 3:2 Jämställdhets- myndigheten ökas med . Skälen för regeringens förslag: beslutade att halvera anslag jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen. beslutade också att anslaget får användas för Jämställdhets- myndighetens förvaltningsutgifter för att fullfölja ingångna åtaganden och för att avveckla myndigheten. Beslutet motiverades med att ska läggas ned och upphöra som myndighet (bet. 2018/19:AU1, rskr. 2018/19:106). Regeringen anser inte att Jämställdhets- myndigheten ska avvecklas. Regeringen uttalade i propositionen Extra ändringsbudget – Sänkt mervärdesskatt på elektroniska publikat- ioner (prop. 2018/19:73) att myndigheten bör kunna utföra de uppgifter och uppdrag som framgår av myndighetens instruktion och andra regeringsbeslut och föreslog därför att anslagets ändamål ska ändras så att det får användas för förvaltningsutgifter. uppgifter omfattar bl.a. uppföljning, analys, samordning och stöd i syfte att nå de jämställdhetspolitiska delmålen och har därmed en viktig roll för genomförandet av jämställdhetspolitiken. För att myndigheten ska kunna fullgöra sina uppgifter behöver ytterli- gare medel tillföras. Regeringen anser därför att anslaget 3:2 bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder minskas med mot- svarande belopp. 4:1 Åtgärder mot segregation I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 4:1 Åtgärder mot segregation ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för att minska och motverka segregation och för utgifter för statsbidrag som har detta syfte. beslutade att anvisa mindre till anslaget jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen . Minskningen motiverades med att segregation bör motverkas genom reformer som leder till att fler människor arbetar och genom förbättrad integration samt att anslaget bör upphöra. För att finansiera ingångna åtaganden som kan behöva betalas ut anvisades emellertid till anslaget (bet. 2018/19:AU1, rskr. 2018/19:107). Från anslaget finansieras bl.a. statsbidrag enligt förordningen (2018:151) om statsbidrag till kommuner med socioekonomiskt eftersatta områden. Statsbidraget handläggs av Tillväxt- verket. Med stöd av ett beställningsbemyndi- gande har ingått bindande ekonomiska åtaganden i form av beslut om statsbidrag enligt nämnda förordning, vilka behöver infrias (prop. 2017/18:1 utg.omr. 19, bet. 2017/18:NU2, rskr. 2017/18:107 samt N2018/01852/RTS och N2018/00247/RTS). Det totala beloppet för de åtaganden som behöver infrias 2019 är högre än de medel som har anvisat till aktuellt anslag. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 Regeringen anser därför att anslaget 4:1 Åtgärder mot segregation bör ökas med . Finansiering sker genom de förslag till inkomstökningar och minskade anslag som lämnas i denna proposition. 4:2 Delegationen mot segregation I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 4:2 Delegationen mot segregation ökas med . Skälen för regeringens förslag: beslutade att halvera Delegationen mot segrega- tions anslag jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen . Riks- dagen beslutade också att anslaget får användas för Delegationen mot segregations förvaltnings- utgifter i syfte att avveckla myndigheten. Beslutet motiverades med att myndigheten ska läggas ned och upphöra som myndighet (bet. 2018/19:AU1, rskr. 2018/19:107). Regeringen anser inte att Delegationen mot segregation ska avvecklas. Regeringen uttalade i propositionen Extra ändringsbudget – Sänkt mervärdesskatt på elektroniska publika- tioner (prop. 2018/19:73) att myndigheten bör kunna utföra de uppgifter och uppdrag som framgår av myndighetens instruktion och andra regeringsbeslut och föreslog därför att anslagets ändamål ska ändras så att anslaget får användas för Delegationen mot segregations förvaltnings- utgifter. Delegationen mot segregation har en viktig roll för att regeringens prioriteringar inom området åtgärder mot segregation ska få genomslag och för uppföljning av området. Myndigheten har en samordnande roll och bidrar till långsiktighet i arbetet mot segregation. För att myndigheten ska kunna fullgöra sina uppgifter behöver ytterligare medel tillföras. Regeringen anser därför att anslaget 4:2 Delegationen mot segregation bör ökas med . P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 6.13Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 27 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget an- vänds bl.a. för utgifter för aktivitetsstöd och statsbidrag till arbetslöshetskassor. Regeringen avser att ta bort det förordnings- styrda kravet på nystartsjobb om att andra anställningsförmåner än lön ska följa av, eller vara likvärdiga med, kollektivavtal. Detta förväntas leda till fler nystartsjobb. Därigenom antas fler arbetslösa och deltagare i jobb- och utvecklings- garantin få ett nystartsjobb, vilket beräknas minska utgifterna för arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Regeringen anser därför att anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd bör minskas med 26 000 000 kro- nor. Därefter beräknas utgifterna minska med 2020, 2021 och med . Minskningen av anslaget används för att delvis finansiera de ökade utgifterna på anslaget 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktions- anställningar. 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 10 . Regeringens förslag: Anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för arbetsmarknads- politiska program och insatser. Regeringen anser att arbetet med att rusta arbetssökande för att möta arbetsgivares behov av utbildad arbetskraft behöver stärkas ytterligare och särskilt möjliggöra insatser inom s.k. lokala jobbspår som Arbetsförmedlingen, kommuner och arbetsgivare samverkar kring. Utrikes födda kvinnor ska prioriteras. Regeringen anser därför att bör tillföras anslaget. Regeringen avser att ta bort det förordnings- styrda kravet på nystartsjobb om att andra anställningsförmåner än lön ska följa av, eller vara likvärdiga med, kollektivavtal. Detta förväntas leda till fler nystartsjobb. Därigenom antas fler deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin få ett nystartsjobb, vilket beräknas minska utgifterna för arbetsmarknadspolitiska program med . Därefter beräknas utgifterna minska med 2020, 2021 respektive . Minskningen finansierar delvis de ökade utgifterna på anslaget 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar. Sammantaget bör därmed anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ökas med . Finansiering sker genom de förslag till inkomstökningar och minskade anslag som lämnas i denna proposition. 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2020–2023. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2020–2023. Skälen för regeringens förslag: Anslaget an- vänds bl.a. för utbetalningar av medel från Europeiska socialfonden för programperioden –2020. Verksamheten inom det nationella socialfondsprogrammet omfattar bl.a. fleråriga projekt som medför utgifter för kommande budgetår. I förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från EU:s struktur- och investeringsfonder fastställs den valutakurs som ska användas för beräkning av de finansiella ramarna för program inom dessa fonder. Valutakursen behöver justeras för att skillnaden mot den faktiska kursen inte ska vara för stor. Regeringen avser därför att genom en ändring av förordningen justera valutakursen från per euro till per euro. Ytterligare medel görs därmed tillgängliga inom bl.a. det nationella socialfondsprogrammet. Beslut avseende insatser inom programmet är fleråriga och har en påverkan på kommande års anslag, varför bemyndigandet om ekonomiska åtaganden behöver ökas med . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att för anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden – 2020 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2020–2023. 1:7 utvärdering (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:7 marknads- och utbildningspolitisk utvärdering ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020 och 2021. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 Skälen för regeringens förslag: Anslaget an- vänds för utvärderings (IFAU) förvalt- ningsutgifter och forskningsbidrag. IFAU beviljar bidrag för externa projekt som kan pågå . Det finns behov av att bevilja bidrag för fleråriga projekt varför bemyndigandet behöver förlängas . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:7 utvärde- ring ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020 och 2021. 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 4 . Regeringens förslag: Anslaget 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget an- vänds för utgifter för stöd till arbetsgivare för nystartsjobb och yrkesintroduktionsanställ- ningar. Regeringen avser att ta bort det förordnings- styrda kravet på nystartsjobb om att andra anställningsförmåner än lön ska följa av, eller vara likvärdiga med, kollektivavtal. Detta förväntas leda till fler nystartsjobb, vilket beräknas öka utgifterna. Genom att fler arbetslösa, deltagare i etableringsprogrammet och deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin antas få ett nystartsjobb bedöms utgifterna för arbetslöshets- ersättning, aktivitetsstöd, etableringsersättning och arbetsmarknadspolitiska program minska. Regeringen anser därför att anslaget 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktions- anställningar bör ökas med . Därefter beräknas utgifterna för nystartsjobb öka med 2020, 2021 och med . P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 Förslaget finansieras delvis genom att anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitets- stöd minskas med , anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser minskas med och anslaget 1:3 Etableringsersättning till vissa nyan- lända invandrare under utgiftsområde 13 Jäm- ställdhet och nyanlända invandrares etablering minskas med . Resterande del av finansieringen sker genom de förslag till inkomstökningar och minskade anslag som lämnas i denna proposition. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:2 Arbetsdom- stolen minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition anser regeringen att anslaget 2:2 Arbetsdomstolen bör minskas med 1 500 000 kro- nor. Minskningen bedöms inte påverka genom- förandet av Arbetsdomstolens verksamhet. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:4 minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition anser regeringen att anslaget 2:4 bör minskas med . Minskningen bedöms inte påverka genomförandet av verksam- het. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:5 Arbetslivs- politik minskas med . Anslaget 2:5 Arbetslivspolitik får även användas för vissa utgifter för företagshälsovårdens kompetensförsörjning. Skälen för regeringens förslag: Anslaget an- vänds bl.a. för utgifter för att finansiera forskning om arbetsliv. Anslaget omfattar också vissa utgifter för stöd till företagshälsovårdens kompe- tensförsörjning. De principer som tillämpades vid utform- ningen av budgetpropositionen innebar att anslaget anvisades för ett redan genomfört forskningsuppdrag. Regeringen anser därför att anslaget 2:5 Arbetslivspolitik bör minskas med . Minskningen av anslaget används för att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition. Vidare bör anslagets ändamål avseende vissa utgifter för stöd till företagshälsovårdens kompetensförsörjning utvidgas så att det även omfattar Myndigheten för arbetsmiljökunskaps utgifter för stöd av detta slag. Regeringen anser därför att anslaget även bör få användas för vissa utgifter för företagshälsovårdens kompetens- försörjning. 1:3 Avsättning för kreditförluster I statens budget finns för dessa ändamål uppförda ramanslag på 16 respektive 1 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Studiemedel minskas med . Anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslagen används bl.a. för studiemedel i form av studie- bidrag och tilläggsbidrag samt avsättning för kreditförluster. beslutade att öka anslaget 1:2 Studi- emedel med och anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster med 49,8 mil- joner kronor jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen . Ökningarna avsåg bl.a. att finansiera en utbyggnad av platser på hög- skolan (bet. 2018/19:UbU2, rskr. 2018/19:105). Regeringen anser dock att utbyggnaden av vissa utbildningar inom universitet och högskola bör ske i en något långsammare takt (se även avsnitt 6.15), vilket innebär minskade utgifter för studiemedel och avsättningar för kreditförluster. Anslagen 1:2 Studiemedel och 1:3 Avsättning för kreditförluster bör därför minskas med respektive . Minskningarna av anslagen används för att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:8 minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget an- vänds för Centrala förvalt- ningsutgifter. De principer som tillämpades vid utform- ningen av budgetpropositionen innebar att anslaget anvisades för redan genomförd verksamhet (bet. 2018/19:UbU2, rskr. 2018/19:105). Regeringen anser därför att anslaget 1:8 bör minskas med . Minskningen av anslaget används för att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 6.15Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Statens skol- verk minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för Statens skolverks förvaltnings- utgifter. De principer som tillämpades vid utform- ningen av budgetpropositionen innebar att anslaget anvisades mer medel än tidigare beräknat. Regeringen anser därför att anslaget bör minskas med (bet. 2018/19:UbU1, rskr. 2018/19:104). Minskningen används för att bidra till finansieringen av de ökade anslagen i denna proposition. För att finansiera ökningen av anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet i syfte att möjliggöra utvecklingen av en betygsdatabas till stöd för reformen om rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux bör anslaget minskas med . beräknas anslaget minska med till följd av denna förändring. Sammantaget bör därmed anslaget 1:1 minskas med . 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 3 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2020–2025. P R O P . 2 0 18 / 1 9: 9 9 Regeringens förslag: Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ökas med . Regeringen bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2020–2025. Skälen för regeringens förslag: Anslaget an- vänds bl.a. för utgifter för att främja utveckling av skolväsendet, vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet samt för insatser som syftar till att minska skolsegregation. Behovet av lärare är stort. Statens skolverks prognos visar att det kan väntas saknas ca 80 000 lärare 2030. utför lärare ett stort antal arbetsuppgifter som skulle kunna utföras av andra personalkategorier. Genom att avlasta lärarna sådana arbetsuppgifter skulle de bättre kunna fokusera på sitt kärnuppdrag, dvs. På så sätt kan kvaliteten i under- visningen stärkas. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med för att skolhuvudmännen, inom ramen för ett nytt riktat statsbidrag, ska kunna anställa lärarassistenter. beräknas anslaget öka med till följd av denna satsning. För att underlätta för kommuner med behov av fjärrundervisning anser regeringen att det bör införas en möjlighet att söka ekonomiskt stöd för att etablera fjärrundervisning, vilket är i enlighet med regeringens bedömning i propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/18:179). För detta ändamål bör anslaget ökas med . Ökningen finansieras genom att anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur under utgifts- område 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel minskas med motsvarande belopp. De principer som tillämpades vid utform- ningen av budgetpropositionen innebar att anslaget anvisades för redan genomförd verksamhet, varav för arbete med yrkesintroduktion och för statsbidrag för fortbildning av matematiklärare och matematikhandledare. Regeringen anser därför att anslaget bör minskas med .