prop · H70361 · 2019-12-20 00:00:00 — Systemet och tidsgränserna kring rapportering upplevs som stelbenta och fyrkantiga, där signalen är att alla insatser ska verkställas och att bristande verkställighet alltid är kommunens fel. Andra menar att rapporteringen bidragit till förbättrade rutiner och överblick samt till att synliggöra vad som kan vara knepigt vid verkställighet av biståndsbeslut.87 Vid kommunbesöken har också lyfts fram att rapporteringen skulle kunna användas mer för planering och strategiskt arbete. Av dokumentstudier i granskningen framgår att vissa kommuner använder uppgifter från rapporteringen över ej verkställda beslut som ett av flera underlag vid framtagande av boendeplaner och bostadsförsörjningsplaner.88 De flesta förvaltningar anger att man oavsett rapporteringskravet skulle arbeta med att följa upp verkställigheten för olika insatser. Förvaltningar som har många ej verkställda beslut uppger att rapporteringen fått till följd att man nu har en bättre överblick över dessa jämfört med tidigare. Förvaltningar med färre ej verkställda beslut anger att de haft god överblick över dessa även utan rapporteringskravet. Men även här finns det de som anger att rapporteringen bidragit till att utveckla rutiner. Överlag verkar rapporteringen ha införlivats som en del av den administration och uppföljning som man ändå gör inom de flesta verksamhetsområden. påpekas att genomgående har en sammanlagd stor administrativ börda att hantera idag.89 4.3.2 IVO:s användning av rapporteringen för ökad överblick Fram till centraliseringen av ärendeslaget ej verkställda beslut använde uppgifter från kommunernas rapportering i begränsad omfattning i sin riskbaserade tillsyn och kunskapsåterföring. Användningen och återkopplingen såväl internt som externt av uppgifter från kommunernas rapportering är dock något vill utveckla.90 Enligt utgör uppgifter från kommunernas rapportering av ej verkställda beslut ett bra underlag för riskbaserade tillsyn. Efter centraliseringen av ärendeslaget har därför infört ett nytt arbetssätt där den tillsynsavdelning som ansvarar för handläggningen av ej verkställda beslut tar fram en nationell analys som underlag för IVO:s riskbaserade tillsyn. 87Intervju/möte med tio förvaltningar i tre kommuner (, och ) –. 88Ibid samt dokumentstudier boendeplaner. 89Intervju/möte med tio förvaltningar i tre kommuner (, och ) –. 90Intervju/möte med företrädare för , och . 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N tillsynsavdelning iakttagelser och uppgifter från rapporteringen till övriga regionala tillsynsavdelningar. Tanken med det är att samtliga tillsynsavdelningar vid ska få del av uppgifter och iakttagelser från rapporteringen av ej verkställda beslut för att exempelvis kunna använda dem som underlag för sin egeninitierade tillsyn.91 Som en följd av det nya arbetssättet föreslår inte längre att rapporteringsskyldigheten till bör tas bort.92 har även inkluderat uppgifter från kommunernas rapportering av ej verkställda beslut vid de möten man har med ansvariga nämnder efter Syftet med det har varit att kunna ge en samlad bild av läget i kommunen. IVO:s bedömning är att detta fungerar mycket bra och är uppskattat av nämnderna eftersom de inte alltid har möjlighet att själva ta fram denna information. Informationen från rapporteringen av ej verkställda beslut går heller inte alltid vidare till fullmäktige trots att det är ett krav i lagstiftningen. Det finns mycket information att ta ut från rapporteringen av ej verkställda beslut. För att få en bild av hur ärenden över ej verkställda beslut fördelar sig nationellt har börjat sammanställa och publicera analyser av statistiken bakom rapporteringen. Den första publiceringen gjordes 2018 och avsåg uppgifter . har även sammanställt och analyserat uppgifter och iakttagelser för Det bland annat velat undersöka i analyserna har varit om det är de kommuner som rapporterar flest ej verkställda beslut som också betalar mest i särskild avgift. För att belysa att långa väntetider inte enbart handlar om bristande verkställighet har även relaterat uppgifter om ej verkställda beslut till sin övriga tillsyn. Det är först efter centraliseringen som börjat publicera iakttagelser och analyser över statistiken kring ej verkställda beslut på detta sätt. Ambitionen är att återkommande sammanställa och publicera analyser när det gäller ej verkställda beslut.94 Granskningen bekräftar tidigare uppföljningar av och . Rapporteringen av ej verkställda beslut har bidragit till ökad medvetenhet men ställer krav på kommunernas verksamhetssystem och rutiner. Det kan vara svårt att få fram de uppgifter rapporteringen kräver från kommunernas verksamhetssystem. Fördröjningar i rapporteringen kan också göra att den övergripande statistiken inte alltid blir fullständig eller till och med missvisande. 91Ibid samt mejl från företrädare för , . 92IVO, Skrivelse angående IVO:s tidigare förslag gällande ej verkställda beslut, 2018. 93Intervju/möte med företrädare för , och . Se även , ”Nyhet . Beslut som inte verkställs kan bli en dyr historia för kommunerna”, hämtad samt , ”Nyhet . Lång väntan på socialtjänstinsatser får konsekvenser för både individ och kommun”, hämtad . R I K S R E V I S I O N E N EJ VERKSTÄLLDA BESLUT – RAPPORTERINGSSKYLDIGHET OCH SÄRSKILD AVGIFT I SOL OCH LSS Kommuner som rapporterar många ej verkställda beslut har i större utsträckning utvecklat rutiner för rapporteringen, men verkställighet kan vara svårt även när rutiner för rapportering finns. Rapporteringen till och rapporteringssystem har stor betydelse för kommunernas rapportering till såväl som kommunfullmäktige och de kommunala revisorerna. Kvaliteten i rapporteringen kan granskas på olika sätt. Både och kommunernas revisorer kan och har, i vissa fall, granskat kommunernas rutiner för rapportering, men även rapporteringen som sådan. Tillsynen över och hanteringen av ej verkställda beslut har förändrats . har sedan myndigheten tog över tillsynsansvaret arbetat med att förenkla hanteringen av ej verkställda beslut och göra handläggningen mer enhetlig och rättssäker. Ytterligare förenklingar är planerade av men kräver bland annat ett nytt IT-system. Det finns olika syn på nyttan med rapporteringen. Uppgifter från rapporteringen används dock i allt större utsträckning av både kommuner och . Vissa kommuner har börjat använda rapporteringen i sina planeringsdokument. använder rapporteringen i sin kunskapsåterföring och har utvecklat hur rapporteringen kan användas i myndighetens riskbaserade tillsyn. 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 5 Ansökan och domar om särskild avgift Den särskilda avgiften i SoL och LSS är obligatorisk men avsedd som en yttersta åtgärd som bara ska behöva tillgripas i ett mindre antal fall. Avgiften ska sättas så högt att den motverkar kommunalt lagtrots. ska det finnas en möjlighet att sätta avgiften lägre än normalt eller att efterge den helt när det finns särskilda skäl. När kommunerna ska betala avgift och till vilka belopp är därför en bedömningsfråga. Beslut om avgift fattas av domstol efter ansökan av . I detta kapitel behandlas frågan, om IVO:s hantering av den särskilda avgiften bidragit till en god praxis och om den särskilda avgiften är väl avvägd i förhållande till syftet med densamma. 5.1IVO:s handläggning av ej verkställda beslut och särskild avgift IVO:s handläggning av ej verkställda beslut och särskild avgift är inriktad mot om myndigheten ska ansöka om avgift eller inte. IVO:s tolkning av lagstiftningen är att ansökan om särskild avgift alltid ska göras om en kommun inte inom skälig tid tillhandahåller bistånd enligt SoL eller insats enligt LSS.95 5.1.1 En bedömning görs av alla ej verkställda beslut följer upp alla ej verkställda beslut som kommunerna rapporterar till tills besluten anmäls som verkställda eller avslutade. För varje inrapporterat beslut tar ställning till den fortsatta handläggningen utifrån den enskildes behov, tiden för och orsaken till dröjsmålet samt vilken insats som beslutet avser. har tagit fram en särskild rutin för denna bedömning (rutin för skälig tid). I de fall bedömer att dröjsmålet i sig inte är oskäligt, eller att omständigheterna i övrigt är sådana att det saknas förutsättningar att ansöka om särskild avgift, avslutas ärendet utan vidare åtgärd om det är verkställt eller avslutat av kommunen.96 En majoritet av alla inrapporterade ej verkställda beslut avslutas utan åtgärd. Enligt IVO:s uppföljning avslutades av de inrapporterade besluten utan åtgärd, efter IVO:s bedömning. Andelen ser inte ut att ha förändrats . avslutade 10 472 ärenden och begärde drygt 2 100 yttranden från kommunerna, vilket ger att av ärendena avslutats, efter IVO:s bedömning, utan åtgärd.97 95IVO, Effektivisering av processen med EVB och gynnande domar, 2016. 96Intervju/möte med företrädare för , och . 97Beräkning utifrån IVO:s statistik över ej verkställda beslut samt uppgifter i mejl från företrädare för , . R I K S R E V I S I O N E N EJ VERKSTÄLLDA BESLUT – RAPPORTERINGSSKYLDIGHET OCH SÄRSKILD AVGIFT I SOL OCH LSS Även när inrapporterade ej verkställda beslut avslutas utan åtgärd kan behöva bedöma och bevaka dessa . Enligt uppgift från kan det ta mellan två till sex rapporteringar av kommunen i ett ärende innan det kan avslutas utan åtgärd.98 Beslut som avslutas utan åtgärd Beslut som avslutas utan åtgärd kan vara beslut som bedöms vara för gamla. Ansökan om särskild avgift måste nämligen delges kommunen från tidpunkten för det gynnande beslutet för att avgift ska kunna dömas ut. I sin bedömning av om beslut är för gamla väger in att det ska vara möjligt att hinna få in ett yttrande från kommunen, vilket i regel tar . Därefter måste göra sin bedömning av beslutet och upprätta en ansökan om särskild avgift. Domstolen måste sedan hinna delge kommunen ansökan. bedömer att hela denna process tar . Om ett rapporterat beslut bedöms vara för gammalt avvaktar verkställighet eller avslut från kommunen innan ärendet avslutas utan åtgärd.99 Andra exempel på beslut som avslutas utan åtgärd kan vara beslut om äldreboende där verkställighet skett , men där kommunen ändå hunnit rapportera beslutet som ej verkställt. Ytterligare ett exempel kan vara att den enskilde har flyttat från kommunen.100 5.1.2Inför ansökan om avgift begär fler uppgifter från kommunen Inrapporterade beslut bevakas av enligt en särskild rutin (rutin för bevakning) till dess beslutet verkställs eller avslutas. Återrapportering från kommunen i samma beslut läggs in i ärendet. I de fall överväger att ansöka om särskild avgift meddelar kommunen detta och begär in ytterligare handlingar och yttrande från kommunen. Syftet med IVO:s begäran om yttrande och handlingar är att få underlag för att bedöma kommunens handläggning och om den enskilde fått vänta oskäligt länge på sin insats. IVO:s begäran om yttrande och handlingar följer en viss mall och utgår från vissa frågor. Bland annat efterfrågar en utförlig redogörelse för skälen till dröjsmålet, om kommunen erbjudit andra insatser , hur kommunen planerar för att den aktuella insatsen ska kunna verkställas inom skälig tid samt kommunens beräknade kostnader för den beviljade insatsen.101 De kommuner/förvaltningar som varit i kontakt med i denna granskning uppger att det tar mycket tid och resurser att skriva yttrande till . IVO:s begäran om yttranden och handlingar anges vara mer tidskrävande att 98Mejl från företrädare för , 99Intervju/möte med företrädare för , och 101Ibid samt mejl från företrädare för , . 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N hantera än rapporteringen av ej verkställda beslut. Detta är även något som framkommit i tidigare uppföljningar.102 Anledningen är att IVO:s begäran om yttrande ofta avser flera ärenden . Då dokumentation om beslut som inte är verkställda inte är lika utförlig jämfört med beslut som är det, kräver ett yttrande till en del arbete och efterforskning där många personer blir inblandade. Ett yttrande till ska dessutom i de flesta fall föredras för en särskild delegation/utskott innan det expedieras till nämnden. Eftersom ofta vill ha svar relativt snabbt är det vanligt att förvaltningen får begära anstånd med att lämna yttrande. Enligt kontaktade förvaltningar är det dock aldrig problem att få mer tid från om man begär det.103 5.1.3 Lång process innan ansökan om avgift begär in yttrande och uppgifter från kommunen i betydligt fler ärenden än vad myndigheten ansöker om särskild avgift för. Eftersom alla begäranden om yttrande från inte leder till ansökan om avgift uppger kommunerna att det är svårt att veta på förhand hur det kommer att gå. Det tar ofta innan meddelar om man avser att ansöka om särskild avgift efter det att man begärt in yttrande från kommunen. Kommuner som tidigare betalat många avgifter har dock en beredskap för att det kan bli frågan om avgift, särskilt om kommit med begäran om yttrande i flera ärenden.104 ansökte om särskild avgift i av de ärenden där man begärt yttrande från kommunen.105 Motsvarande andel för var Totalt var antalet begärda yttranden dock högre 2018 jämfört med som en följd av det ökade antalet inrapporterade ej verkställda beslut.106 IVO:s bedömning vid ansökan om särskild avgift Utifrån kommunens inrapporterade uppgifter, yttrande och övriga handlingar bedömer om den enskilde fått vänta oskäligt länge på att få sin beslutade insats verkställd. Bedömningen utgår från den enskildes behov, vilken typ av insats som avses, hur lång väntetiden har varit och skälen för varför verkställighet inte skett. Om bedömer att väntetiden för insatsen är oskälig ansöker om särskild avgift hos förvaltningsrätten.107 102Socialstyrelsen, och ros – En utvärdering av bestämmelserna om rapporteringsskyldighet och särskild avgift i socialtjänstlagen, 2009. 103Intervju/möte med tio förvaltningar i tre kommuner (, och ) –. 105IVO, Effektivisering av processen med EVB och gynnande domar, 2016. 106Mejl från företrädare för , . Ytterligare skäl till ökningen är att processen för ej verkställda beslut effektiviserats och att fler administratörer arbetar med ärendeslaget vilket syns i ökningen av antalet begärda yttranden. 107Intervju/möte med företrädare för , och samt , ”Vanliga frågor som kommer in till om ej verkställda beslut”, hämtad . R I K S R E V I S I O N E N EJ VERKSTÄLLDA BESLUT – RAPPORTERINGSSKYLDIGHET OCH SÄRSKILD AVGIFT I SOL OCH LSS För att få stöd i sin bedömning av när ansökan om särskild avgift bör göras har upprättat en förteckning över inkomna domar. Syftet med förteckningen är att kunna söka på insats eller bistånd och hur domstolarna resonerat för att hitta bra exempel att använda vid ansökningar om särskild avgift. Skäl för att inte ansöka om särskild avgift kan vara att kommunen visat att man aktivt arbetar med ärendet och/eller att kommunen har vidtagit andra åtgärder. Om i sin bedömning landar i att inte upprätta en ansökan om särskild avgift ges en motivering för detta som även skickas till kommunen. Är beslutet verkställt så avslutas ärendet med ett beslut som kommunen får del av. För beslut som inte är verkställda ska kommunen fortsätta att rapportera och kan då senare återkomma i ärendet och göra en ny bedömning angående ansökan om särskild avgift.108 Vid kommunbesöken i denna granskning har ett antal förvaltningar uppgett att inte tar hänsyn till det arbete kommunen gjort för att verkställa beslutet när tar ställning till om man ska ansöka om avgift. Utifrån kommunens perspektiv uppfattas IVO:s utgångspunkt vara att bristande verkställighet alltid är kommunens fel även i fall där orsaken legat utanför kommunens kontroll. Vissa förvaltningar har även hänvisat till domar om särskild avgift som de uppfattat som orättvisa.109 5.2 Mönster i ansökan om särskild avgift –lämnade 1 742 ansökningar om särskild avgift till förvaltningsdomstolarna, vilket motsvarar av det totala antalet inrapporterade ej verkställda beslut. Detta kan jämföras med antal ansökningar om särskild avgift 2010–2013 som uppgick till av inrapporterade ej verkställda beslut enligt IVO:s uppföljning.110 Antal ärenden som varit föremål för särskild avgift har inte ökat i motsvarande grad som antal inrapporterade ej verkställda beslut . Det beror framför allt på att ansökte om betydligt färre särskilda avgifter 2017 jämfört som en följd av att handläggningen av ej verkställda beslut centraliserades och ett nytt arbetssätt infördes. har dock ansökt om betydligt fler särskilda avgifter mot tidigare. IVO:s och de tidigare tillsynsmyndigheternas ansökan om särskild avgift uppvisar ett likartat mönster . Trots att merparten av de inrapporterade ej 108Intervju/möte med företrädare för , och . 109IVO:s årsredovisningar 2014–2018. ansökte om 389 avgifter 2014 och 473 avgifter 2018 vilket ger en ökning med . 110IVO, Hur länge ska man behöva vänta?, 2014. gjorde sammanlagt 1 186 ansökningar om särskild avgift 2010–2013. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N verkställda besluten avser bistånd enligt SoL är det fler ansökningar om särskild avgift som avser insatser enligt LSS. Av inrapporterade ej verkställda beslut 2014-2018 avsåg bistånd enligt SoL medan andelen ansökta avgifter avseende bistånd enligt SoL uppgick till 43 procent.111 De vanligaste insatserna där myndigheterna ansökt om särskild avgift är kontaktperson, kontaktfamilj och boendeinsatser. Det är också dessa insatser som kommunerna oftast rapporterar som svåra att verkställa.112 5.2.1 Ansökan om avgift vanligast vid väntetider över Av uppgifter från IVO:s ärendehanteringssystem framgår att ansökan om särskild avgift oftast görs för inrapporterade beslut med väntetider . Andelen ansökningar för beslut med väntetider är få. Medianväntetiden för de beslut där ansökt om särskild avgift uppgår till 14 månader vilket kan jämföras med mediantiden för de beslut där inte ansökt om någon avgift.113 I Diagram 4 illustreras hur andelen ansökta avgifter respektive ej ansökta avgifter skiljer sig åt mellan inrapporterade beslut med olika väntetider. Diagram 4 Andel ansökta avgifter respektive ej ansökta avgifter för beslut verkställda eller avslutade inom 0–6, 7–12 eller 13+ månader Andel i procent 70 0–6 månader 7–12 månader Källa: Inspektionen för vård och omsorg (), sammanställning av uppgifter från ärendehanteringssystemet DHS. 111IVO:s årsredovisningar 2014–2018. 112Egen bearbetning och sammanställning av uppgifter från IVO:s ärendehanteringssystem DHS. R I K S R E V I S I O N E N EJ VERKSTÄLLDA BESLUT – RAPPORTERINGSSKYLDIGHET OCH SÄRSKILD AVGIFT I SOL OCH LSS Den vanligaste orsaken till bristande verkställighet för de beslut där ansökt om särskild avgift är resursbrist, personal. Som illustreras i Diagram 5 är det få, eller en låg andel, ansökta avgifter i de fall den enskilde tackat nej till erbjuden insats. Det gäller oavsett längden på väntetiderna. Diagram 5 Andel ansökta avgifter 2013 och framåt utifrån huvudsakligt skäl och väntetid Andel i procent 70 A–Annat skäl B–Resursbrist, bostad N–Den enskilde har P–Resursbrist, personal 0–6 månader 7–12 månader Källa: Inspektionen för vård och omsorg (), sammanställning av uppgifter från ärendehanteringssystemet DHS. 5.2.2 Många ej verkställda beslut ger fler ansökta avgifter När det gäller fördelningen av ansökta avgifter mellan kommuner så finns en viss samvariation mellan antal rapporterade ej verkställda beslut och antal ansökta avgifter, vilket illustreras i Diagram 6. Kommuner som rapporterat många ej verkställda beslut får i de flesta fall fler ansökningar om särskild avgift riktade mot sig. Relativt sett ansöker dock om något fler avgifter för de allra 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 6 Antal rapporterade ej verkställda beslut och antal ansökta särskilda avgifter 2014–2018 per kommungrupp enligt SKL:s kommungruppsindelning* *A1=Storstäder, A2=Pendlingskommun nära storstad, B3=Större stad, B4=Pendlingskommun nära större stad, B5=Lågpendlingskommun nära större stad, C6=Mindre stad/tätort, C7=Pendlingskommun nära mindre stad/tätort, C8=Landsbygdskommun, C9=Landsbygdskommun med besöksnäring. Källa: Inspektionen för vård och omsorg (). 5.2.3 Yrkande om avgift avser ofta verkställda eller avslutade beslut Av den genomgång av drygt 800 domar från fyra förvaltningsrätter som gjorts i granskningen framgår att IVO:s yrkanden om särskild avgift i omkring av fallen rör insatser som verkställts eller avslutats vid tiden för IVO:s ansökan. I de fall insatsen ännu inte har verkställts eller avslutats vid tiden för IVO:s ansökan yrkar myndigheten så gott som alltid att den särskilda avgiften ska uppgå till ett visst belopp från det datum när det oskäliga dröjsmålet anses ha uppstått fram till dess att verkställighet sker, kommunen avslutar ärendet av annan anledning eller att domstol slutligen avgör ärendet. Det innebär att även domstolens handläggningstid påverkar vilken särskild avgift som döms ut. Eftersom olika förvaltningsdomstolar kan ha olika långa handläggningstider kan detta skapa en skillnad i utdömda särskilda avgifter mellan domstolarna. I något fall har domstolen själv hanterat problemet genom att i sitt avgörande ange att domstolens totala handläggningstid inte ska räknas in i beräkningen av särskild avgift utan att beräkningen ska utgå från en handläggningstid om sex månader.114 114Förvaltningsrätten i dom i mål nr 944–945-15 samt förvaltningsrätten i dom i mål nr 825-16. R I K S R E V I S I O N E N EJ VERKSTÄLLDA BESLUT – RAPPORTERINGSSKYLDIGHET OCH SÄRSKILD AVGIFT I SOL OCH LSS 5.3 om särskild avgift – få avslag men lägre belopp IVO:s ansökan om särskild avgift bifalls, helt eller delvis, så gott som alltid. Endast i av de drygt 800 förvaltningsrättsdomar som undersökts i denna granskning har tillsynsmyndigheten fått avslag på ansökan om särskild avgift. Andelen avslag ser dessutom ut att ha minskat över tid.115 Även om avslag på IVO:s ansökan om särskild avgift är ovanligt är det relativt vanligt att domstolen dömer ut ett lägre belopp än det belopp yrkat. Totalt har domstolen dömt ut lägre belopp i särskild avgift jämfört med tillsynsmyndighetens yrkande inklusive avrundningar. Det är en relativt stor skillnad jämfört med IVO:s uppföljning där domstolen sänkte tillsynsmyndighetens yrkande med drygt 60 procent.116 Skillnaden i belopp ser även ut att ha minskat ytterligare . Så även om denna granskning endast omfattat knappt hälften av alla domar från förvaltningsrätterna för perioden –2018 ser domstolarnas och IVO:s bedömningar om särskild avgift ut att ha närmat sig varandra. I förarbetena till den särskilda avgiften har regeringen uttalat vilka faktorer som bör beaktas vid ansökan och utdömande av avgift. Utifrån undersökta domar i fyra förvaltningsrätter verkar den praxis som etablerats för hur den särskilda avgiften ska beräknas i huvudsak följa dessa uttalanden. Såväl tillsynsmyndigheten som domstolen anger att det är rimligt att utgå från kommunens kostnad eller besparing för den beviljade insatsen med avdrag för eventuella ersättningsinsatser, om dessa kompenserar för utebliven insats, samt hur länge dröjsmålet varat. På det framräknade beloppet läggs även ett repressivt påslag om . I beräkningen av den särskilda avgiften väger både och domstolarna även in kommunens ansträngningar för att verkställa beslutet.117 5.3.1 Vissa skillnader i bedömning av oskäligt dröjsmål Hur länge dröjsmålet med att verkställa den aktuella insatsen varat är en viktig faktor vid beräkningen av den särskilda avgiften. Den största skillnaden mellan tillsynsmyndighetens yrkande och domstolens avgörande ligger också i hur man ser på beräkningen av det oskäliga dröjsmålet.