prop · H603100 · 2019-04-10 00:00:00 — I propositionen Extra ändringsbudget – Sänkt mervärdesskatt på elektroniska publi- kationer förslås att mervärdesskattesatsen för elektroniska publikationer sänks till . Sammantaget bedöms förslagen innebära att skatteintäkterna ökar med 2019 och med ca 2020–2022. För en beskrivning av metodfrågor kopplade till redovisningen av offentligfinansiella effekter hänvisas till pub- likation Beräkningskonventioner 2019: Metoder för effektberäkningar vid ändrade skatteregler, som publiceras på . P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 I propositionen Vårändringsbudget redovisas föreslagna förändringar av övriga inkomster i statens budget. De avser förslaget om försäljning av fastigheterna 14 och Kungliga Myntet 1. För- slagen påverkar statens totala inkomster och statens budgetsaldo. Förslagen till ändrade skatteregler och för- ändringar av övriga inkomster beskrivs i detalj i propositionen Vårändringsbudget . I enlighet med budgetlagen (2011:203) tillämpas en periodiserad redovisning av den offentliga sektorns skatteintäkter. Det innebär att skatte- intäkterna redovisas under det år som den skatte- pliktiga händelsen ägde rum. Den offentliga sektorns skatteintäkter motsvarar de totala skatteintäkterna efter att avdrag gjorts för de skatter som tillfaller Europeiska unionen. Tabell 5.1 Offentligfinansiella effekter av ändrade skatte- och avgiftsregler i propositionen Vårändringsbudget och propositionen Extra ändringsbudget – Sänkt mervärdesskatt på elektroniska publikationer Skatt på arbetsinkomster - socialavgifter m.m. Förlängd nedsättning av arbetsgivaravgifter för den först -0,11 -0,08 -0,21 Nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga -0,45 -0,38 -0,68 -0,66 -0,65 -0,71 Skatt på konsumtion m.m. - energi- och miljöskatter Avskaffad skattenedsättning för diesel i gruvindustriell Ändrad bränslebeskattning av viss värmeproduktion Skatt på konsumtion m.m. - övriga punktskatter Skatt på arbetsinkomster - socialavgifter m.m. Nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för enskilda näringsidkare som anställer en första person behålls -0,06 -0,04 -0,08 -0,08 Nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för den först anställda -0,43 -0,43 Skatt på konsumtion m.m. - övriga punktskatter Skatten på flygresor behålls Skatt på konsumtion m.m. - mervärdesskatt Mervärdesskattesatsen på naturguidning behålls -0,17 -0,17 -0,33 -0,30 -0,30 -0,30 Sänkt moms på e-publikationer -0,20 -0,20 -0,41 -0,38 -0,38 -0,38 -0,20 -0,20 -0,41 -0,38 -0,38 -0,38 Summa förslag, bedömningar och extra ändringsbudget Anm.: Utöver de förslag och bedömningar till ändrade skatte- och avgiftsregler som redovisas i tabellen har ytterligare propositioner, lagrådsremisser och promemorior med skatteförslag lämnats . Dessa följer av tillkännagivande (bet. 2018/19:FiU1 reservation 5 punkt 2, s. 137–140, rskr. 2018/19:62) och är beaktade i inkomstberäkningen. Förslagen avser 1) prop. 2018/19:45 Avskaffad skattereduktion för fackföreningsavgift, 2) prop. 2018/19:89 Höjt tak för rutavdrag, 3) prop. 2018/19:92 Återinförd skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet, 4) prop . 2018/19:82 Avskaffad särskild löneskatt för äldre, 5) prop. 2018/19:54 Nya skatteregler för ägarskiften mellan närstående i fåmansbolag, och 6) prop. 2018/19:94 Befrielse från koldioxid- och energiskatt och förändrad omräkning av skatt för diesel och bensin. För en övergripande sammanställning av skillnaderna mellan inkomstberäkningen i betänkande 2018/19:FiU1 Stat ens budget 2019 Rambeslutet och prop. 2018/19:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m ., se tabell 7.1. väntas skatteintäkternas ökningstakt dämpas till , jämfört 2018 (se diagram 5.1). Det förklaras främst av skatte- reformer i den beslutade budgeten, men även av att tillväxten i viktiga skattebaser som löne- summa, hushållens konsumtion och bostads- investeringar dämpas. Det innebär att löne- baserade skatter och skatteintäkter från mer- värdesskatt ökar i en lägre takt. Lönesumman, som är den enskilt viktigaste skattebasen, väntas stiga med i genomsnitt . De underliggande skatteintäkterna, dvs. intäk- ter exklusive regeländringar, väntas öka , vilket är något lägre än året innan. Diagram 5.1 Totala skatteintäkter Årlig förändring i procent Årlig förändring, procent 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: , och egna beräkningar. –2022 väntas de totala skatteintäkterna öka med i genomsnitt . Samtliga skattebaser (arbete, kapital och konsumtion) väntas bidra till ök- ningen. –2018 var ökningen betydligt högre, med i genomsnitt . Anledningen till att skatteintäkterna steg snabbt förklaras bl.a. av det förbättrade läget på arbetsmarknaden samt på regeländringar i skattesystemet. Skattekvoten visar de totala skatteintäkterna som andel av BNP. Normalt påverkas skattekvoten främst av regeländringar i skattesystemet. väntas skattekvoten sjunka, jämfört med föregående år, till av BNP. Det förklaras främst av reformer i beslutad budget, framför allt utökat jobbskatteavdrag och höjd skiktgräns för statlig inkomstskatt. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 och hushållens kapitalskatter minskar i för- hållande till BNP. Skattekvoten fortsätter att, även vid bibehållna regler, sjunka något och förväntas uppgå till 2022. Det förklaras främst av utvecklingen av punktskatter och hushållens kapitalskatter. Exempelvis index- eras inte alla punktskatter med prisutvecklingen. Vidare antas hushållens kapitalskatter återgå till ett historiskt genomsnitt jämfört med nuvarande höga nivåer. Procent av BNP. Utfall 2017, prognos 2018–2022 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Skattekvoten är regeringens kvot och kan skilja sig från det publicerade utfallet från nationalräkenskaperna. Källor: , och egna beräkningar. Källor: och egna beräkningar. I tabell 5.3 redovisas prognosen för den offentliga sektorns skatteintäkter och inkomsterna i statens budget. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Tabell 5.3 Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomsterna i statens budget Utfall 2017, prognos 2018–2022 -109,1 -113,3 -127,2 -130,7 -134,3 -138,3 -13,8 -14,5 -15,2 -15,8 -16,3 -16,8 -0,3 -2,1 -1,7 -1,1 -1,1 -1,1 -3,2 -3,4 -4,3 -5,1 -5,3 -5,3 -36,9 -38,8 -40,7 -42,0 -43,4 -45,1 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -5,8 -4,7 -4,7 -4,7 -4,7 -4,7 Avgående poster, EU-medel -6,3 -6,5 -7,1 -7,4 -7,7 -7,9 Avgående poster till andra sektorer -962,0 -717,0 -746,2 -771,2 -795,5 -823,5 -854,3 -245,0 -257,0 -266,2 -274,7 -284,2 -294,9 P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 -12,0 -49,8 -13,4 -6,2 -62,5 -3,1 varav kommuner och landsting -6,1 -0,6 -0,3 -8,5 -4,9 -6,7 -61,9 -4,5 -5,3 -0,2 -0,2 -1,0 -0,9 -2,0 -48,7 -47,8 -49,5 -45,1 -49,2 -55,6 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet -98,8 -107,7 -116,7 -117,8 -120,9 -122,8 Utgifter som redovisas som krediteringar på Anm.: Samtliga år är redovisade enligt den struktur som gäller för statens budget och framåt. Källor: , och egna beräkningar. Skatterna på arbete kan delas in i direkta och indirekta skatter. De direkta skatterna på arbete består i huvudsak av och statlig inkomstskatt. Dessa skatter minskas av ett antal skattereduktioner. De indirekta skatterna på arbete består huvudsakligen av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Intäkterna från skatt på arbete beräknas uppgå till av de totala skatteintäkterna 2018 och till av BNP (se tabell 5.4). Tabell 5.4 Skatt på arbete Procent av BNP. Utfall 2017, prognos 2018–2022 -2,7 -2,7 -2,9 -2,9 -2,8 -2,8 Anm.: Reduktioner som andel av BNP är beräknade exklusive skatteredukt ionen för allmän pensionsavgift. Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från hushållens skatt på arbete fastställs i den årliga beskattningen som är klar i december året efter inkomståret. Det innebär att beräkningen av intäkter endast finns till- gänglig som prognos. Lönesumman, dvs. summan av utbetalda löner, utgör av underlaget för skatt på arbete. Förändringen av antalet arbetade timmar och timlönen har därför stor betydelse för utvecklingen av skatteintäkterna. Resterande del av skatteunderlaget för skatt på arbete består av skattepliktiga transfereringar, inklusive pens- ioner, till hushållen. växte lönesumman , men ökningstakten beräknas sjunka till (se diagram 5.3). Antalet arbetade timmar bedöms öka långsammare 2019 jämfört med , medan timlönerna väntas öka något snabbare. Under resten av prognosperioden bedöms tim- lönens ökningstakt fortsätta öka något, som antalet arbetade timmar bedöms växa i en lägre takt. Detta innebär sammantaget att lönesumman förväntas växa med i genomsnitt 2020–2022. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Diagram 5.3 Arbetade timmar, timlön och lönesumma 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: Den redovisade timlönen är beräknad enligt nationalräkenskapernas principer. Källor: och egna beräkningar. Prognosen för de skattepliktiga transfereringarna till hushållen baseras dels på utvecklingen av antalet pensionärer, sjukskrivna och arbetslösa, dels på löne- och prisutvecklingen. Diagram 5.4 Utveckling av inkomst från transfereringar på skatt och arbete Källor: och egna beräkningar. Transfereringarna beräknas öka i en stabil takt på (se diagram 5.4). Pensionerna är den största skattepliktiga transfereringen och motsvarar av skatteunderlaget. ökar dessa ungefär i linje med lönesumman. Tillväxttakten för ohälsorelaterade ersätt- ningar beräknas växa svagt under prognos- perioden. höjdes taket i sjuk- försäkringen vilket ökar tillväxten något. Anled- ningen till att ersättningen inte växer snabbare beror på att antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning är lägre som antalet nettodagar med sjukpenning ligger kvar på unge- fär samma nivå. Utbetalningarna av arbetslöshetsersättning beräknas bli lägre 2018 än 2017 till följd av att andelen personer inom garantierna som är berättigade till ersättning minskar. ökar utbetalningarna eftersom antalet ar- betslösa ökar och antalet personer inom garantierna ökar. Däremot antas tillväxttakten minska 2021 och 2022 eftersom antalet ersättningstagare inom vissa arbetsmarknads- politiska program minskar. Intäkterna från inkomstskatt beräk- nas 2018 uppgå till av BNP. Med oförändrade kommunalskatter beräknas intäkt- erna ligga kvar på ungefär samma nivå under resten av prognosperioden (se tabell 5.4). Det kommunala skatteunderlaget, som främst består av löner och pensioner, har ökat starkt men förväntas mattas av något framöver (se tabell 5.5). Det beror främst på att tillväxten i lönesumman bedöms avta. Skatte- underlaget för inkomstbeskattning påverkas också av regeländringar. Att den under- liggande utvecklingen är starkare än den faktiska både 2018 och 2019 beror till största delen på sänkt skatt för personer . Kommu- nernas skattebortfall vägs upp av ett höjt generellt statsbidrag. Vidare höjs skatteinkomsterna något till följd av att skattefrihet för privat hälso- och sjukvård tagits bort samt införandet av löpande inrapportering av uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationer. Tabell 5.5 Faktisk och underliggande utveckling av Årlig procentuell förändring. Utfall 2017, prognos 2018–2022 Anm.: Den underliggande utvecklingen av skatteunderlaget är utvecklingen justerad för regeländringar. Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från statlig inkomstskatt beräknas ha uppgått till av BNP 2018. Andelen väntas sjunka till och sedan ligga kvar på ungefär samma nivå hela prognosperioden (se tabell 5.4). Nivåskiftet förklaras av höjda skiktgränser som genomfördes till följd av den beslutade budgeten . höjs hamnar en lägre andel av inkomsterna över skiktgränsen, vilket leder till lägre skatteintäkter. Skattereduktionerna bedöms totalt sett öka (se tabell 5.6), bl.a. till följd av att skatteunderlaget ökar. påverkas de också av regeländringar. infördes skattereduktion för personer med sjuk- och aktivitetsersättning samt för personer med fackföreningsavgift. I den beslutade budgeten infördes ett nytt jobbskatte- avdrag. Skattereduktionen för fackförenings- avgift har avskaffats . Det föreslås vidare att reglerna för husavdraget ändras och att en skattereduktion för gåvor återinförs fr.o.m. . Utfall 2017, prognos 2018–2022 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Skattereduktion för fackföreningsavgift infördes och tas bort . Den uppgår därför endast till 2018 och 0,7 miljarder . I övriga skattereduktioner ingår skattereduktion för sjuk - och aktivitetsersättning med . Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från indirekta skatter på arbete be- döms öka med i genomsnitt . Ökningen förklaras i hög grad av lönesummans tillväxt under motsva- rande period. Det innebär en dämpning av ök- ningstakten jämfört med de föregående fyra åren. Arbetsgivaravgifter och egenavgifter utgör den huvudsakliga delen av intäkterna från indirekta skatter. förlängs nedsätt- ningen av arbetsgivaravgifter för den först anställda från ett till . Dessutom avser regeringen att återkomma med förslag om att den tillfälliga nedsättningen ska bli permanent . Även nedsatta arbetsgivaravgifter för unga införs . De föreslagna utökade nedsättningarna bedöms minska skatteintäkterna med . Sammantaget beräknas de indirekta skatterna utgöra av de totala skatteintäkterna P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 , vilket motsvarar av BNP. Skatt på kapital består främst av hushållens kapitalskatter och skatt på företagens vinster, men inkluderar även stämpelskatt, avkastnings- skatt på pensioner samt fastighetsskatt och fastig- hetsavgift. Kapitalskatter från företag och hushåll fastställs i huvudsak i det årliga beskattnings- utfallet i december året efter inkomståret. Det innebär att kapitalskatter till stor del ännu inte är fastställda, och att endast en prognos för skatteintäkterna finns tillgänglig . Intäkterna från skatt på kapital beräknas 2019 uppgå till av de totala skatte- intäkterna, vilket motsvarar av BNP. Skatt på hushållens kapitalinkomster Underlaget för hushållens skatt på kapital utgörs av nettot av kapitalinkomster och kapitalutgifter. De största posterna utgörs av skatt på realiserade kapitalvinster, utdelningsinkomster, schablon- intäkter samt avdrag för hushållens ränteutgifter. beräknas intäkterna från hushållens skatt på kapitalinkomster ha minskat från en hög nivå de föregående två åren. Det förklaras främst av något lägre utdelningsinkomster och en svagare utveckling av tillgångspriser på bostäder och aktier . Medelpriset på bostadsrätter sjönk, medan småhuspriserna i genomsnitt var oförändrade. Även priset på finansiella tillgångar sjönk eftersom börsen föll . Det medför sammantaget att hushållens kapitalvinster sjönk 2018, jämfört med året innan. Kapitalvinsterna minskar även till följd av att en ökande andel av hushållens tillgångar väntas vara placerade på investeringssparkonton. Scha- bloninkomsten på dessa sparkonton beskattas som kapitalinkomst och ger inte upphov till kapitalvinster. väntas kapitalvinsterna uppgå till av BNP, vilket är något lägre än den genomsnittliga nivån i förhållande till BNP 2006–2017. Det förklaras främst av ett ökat sparande på investeringssparkonton. Ränteinkomster och ränteutgifter antas följa ränteutvecklingen och ökar framför allt . P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Sammantaget beräknas intäkterna från skatt på hushållens kapitalinkomster vara relativt oför- ändrade 2019–2022 och uppgå till av BNP. Diagram 5.5 Hushållens kapitalvinster 90 92 94 96 98 00 02 04 06 Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från skatt på företagsvinster beräknas 2018 ha ökat till . Det motsvarar av BNP. väntas skatt på företags- vinster öka något som andel av BNP, vilket för- av att vinsterna i företagssektorn utvecklas något starkare än BNP . baseras prognosen främst på före- tagens inbetalade preliminärskatt samt resultat- och vinstutveckling enligt årsrapporter. styrs prognosen av utvecklingen av driftsöverskottet i företagssektorn. påverkas prognosen av regeländringar inom företagsskatteområdet. Regeländringarna avser främst generell ränte- avdragsbegränsning och sänkt bolagsskattesats från 2021. Regeländringarna antas öka skatteintäkterna med 2020 och minska intäkterna med 2021. Diagram 5.6 Skatt på företagsvinster 90 92 94 96 98 00 02 04 06 Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från avkastningsskatten, som tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar, på- verkas i hög grad av hur statslåneräntan utvecklas under kalenderåret närmast före beskattnings- året. Den nuvarande låga räntenivån medför att avkastningsskatten är på en låg nivå . bedöms räntenivån vara högre jämfört med . Till följd av detta förväntas intäkterna från avkastningsskatten öka kraftigt och 2022. Intäkterna ökar från 2019 till 2022. Som andel av BNP ökar intäkterna från 2022. Intäkterna från fastighetsskatt och fastighets- avgift har varit stabila och uppgick till 2017. –2022 väntas intäkterna fortsatt uppgå till (se tabell 5.7). Som andel av BNP beräknas intäkterna från fastighets- beskattningen sjunka något, vilket till stor del beror på den sänkta fastighetsskattesatsen för vattenkraft, som sker i fyra steg 2017–2020. Tabell 5.7 Fastighetsskatt och fastighetsavgift Utfall 2017, prognos 2018–2022 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på konsumtion och insatsvaror består av mervärdesskatt och punktskatter (se tabell 5.8). Merparten av dessa skatter betalas in och med en månads eftersläpning. Det innebär att utfallet i stort sett blir definitivt med endast en månads förskjutning. Skatt på konsumtion och insatsvaror utgör av de totala P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 förändringar i mervärdesskatteintäkterna på hur hushållens konsumtion totalt sett förändras samt hur sammansättningen i hushållens konsumtion ser ut. är visserligen sammansättningen i hushållens konsumtion mindre gynnsam för mervärdesskatteintäkterna men den främsta förklaringen till den lägre ökningstakten av mervärdesskatteintäkterna är att det antas ske en minskning av bostadsinvesteringarna. Dessa investeringar görs till stor del av hushåll som, till skillnad från företag, inte kan göra avdrag för ingående mervärdesskatt. –2022 bedöms intäkterna från mer- värdesskatt öka starkare igen och närma sig den historiskt genomsnittliga ökningstakten. Det beror både på en återhämtning av bostads- investeringarna och på att hushållens konsumtion väntas öka starkt. I prognosen för mervärdesskatteintäkterna ingår förslaget i propositionen Extra ändrings- budget – Sänkt mervärdesskatt på elek- troniska publikationer. Dessutom ingår i progno- sen att behålla mervärdesskattesatsen på natur- guider enligt propositionen Vårändringsbudget . Diagram 5.7 Hushållens konsumtion, fasta bruttoinvesteringar och intäkter från mervärdesskatt Årlig procentuell förändring, löpande priser skatteintäkterna och av BNP. Tabell 5.8 Skatt på konsumtion och insatsvaror Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2017, prognos 2018–2022 1 -1 -3 -5 -7 -9 Hushållens konsumtion Fasta bruttoinvesteringar Mervärdesskatteintäkter Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. I tabellen ingår skatt på import i punktskatterna och därmed även i skatt på konsumtion och insatsvaror, till skillnad från tabell 5.3 där skatt på import särredovisas. Källor: , och egna beräkningar. Intäkterna från mervärdesskatt väntas öka 2019. Det är betydligt svagare än den genomsnittliga ökningstakten som ligger på . 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: , , och egna beräkningar. Punktskatterna skiljer sig från mervärdesskatten genom att det tas ut med ett visst belopp per enhet snarare än som ett procentuellt påslag på mervärdet i varje led i produktionskedjan. Intäkterna från punktskatterna väntas öka kraftigare jämfört med året innan. En förklaring till den högre ökningstakten är att intäkterna från flygskatten förväntas bli större. En annan förklaring är att energianvändningen P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 bedöms bli högre, bl.a. på grund av högre elför- brukning. I propositionen Vårändringsbudget föreslås också vissa höjda miljöskatter fr.o.m. , som bidrar till att öka skatte- intäkterna. Skattehöjningarna avser diesel som används inom gruvindustriell verksamhet och fossila bränslen som används i kraftvärmeverk. I samma proposition föreslås också en höjning av kemikalieskatten. –2022 väntas skatteintäkterna fort- sätta att öka. Ökningstakten är dock lägre jämfört med , vilket kan förklaras av regeländringar i den beslutade budgeten . Det handlar om en utökad skattebefrielse för dieselbränsle inom skogs- och jordbruket samt om en frysning av tillägget på till KPI- omräkningen av skattesatserna på bensin och diesel . Restförda och övriga skatter Restförda och övriga skatter består främst av uppbördsförluster, omprövningar och anstånd från hushåll och företag, avgifter till public service samt intäkter som förs till fonder. beräknas intäkterna uppgå till (se tabell 5.3). P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Tabell 5.9 Förändring av totala skatteintäkter till följd av regeländringar Miljarder kronor, bruttoeffekt i förhållande till föregående år -7,2 -16,1 -1,7 -0,3 -3,6 -1,6 -0,3 Ändringar av grundavdraget (pensionärer) -1,8 -4,4 -4,8 -0,3 -3,9 -0,1 -3,9 -0,1 -0,7 -1,8 -9,9 -10,0 -1,3 -0,7 -0,5 -0,8 -0,3 -2,0 -0,6 -1,9 -0,3 Nedsättning för den först anställda -2,3 -0,2 -0,3 Särskild löneskatt för äldre -1,4 -1,4 Förändringar i nedsättningen av socialavgifter för unga -0,5 -0,4 -0,5 -0,7 -0,6 -4,3 -4,0 -0,1 -4,0 -1,2 -1,2 -1,2 -1,0 -1,2 -1,2 -1,2 -1,0 Övriga skatter på kapital -0,1 -0,3 -0,3 Golv för statslåneräntan i skattelagstiftningen, avkastningsskatt på -0,6 -0,1 -0,1 -0,3 -0,4 -0,3 -0,2 -0,2 -0,1 Skatt på termisk effekt m.m. -1,9 -2,3 Skatt på vägtrafik, trängselskatt m.m. -0,1 -0,3 Restförda och övriga skatter -2,5 -3,9 -3,7 -16,8 -1,5 -4,3 -0,4 Totala skatteintäkter, exkl. utdebitering -3,9 -18,5 -1,5 -4,3 -0,4 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. I de celler i tabellen ovan där det står 0, 0 uppgår beloppet till . Källa: Egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Inkomsterna i statens budget består av statens skatteinkomster och övriga inkomster. De ska enligt budgetlagen redovisas kassamässigt, dvs. när de faktiska in- och utbetalningarna sker. Från den offentliga sektorns skatteintäkter, som redovisas periodiserat i avsnitt 5.2, behövs två justeringsposter för att få statens skatte- inkomster kassamässigt redovisade. Dessa är Avgående poster till andra sektorer respektive Periodiseringar. Avgående poster till andra sektorer är de skatter som hör till kommunsektorn samt av- gifter till ålderspensionssystemet. Periodiseringar är förskjutningar i uppbörd av skatt och betalning av skatt till andra sektorer. På grund av dessa periodiseringar kommer skatteinkomsterna ut- vecklas annorlunda än statens skatteintäkter. Periodiseringarna och statens skatteinkomster redovisas i tabell 5.3. –2020 påverkas de samlade periodi- seringarna av kapitalplaceringar på skattekontot. Kapitalplaceringar om totalt väntas i prognosen utbetalas när de ränte- satser som företagen erhåller är negativa. Skatteintäkter och skatteinkomster har olika påverkan på de offentliga finanserna. Skatte- intäkterna påverkar det finansiella sparandet medan periodiseringsposter som kapitalplace- ringar på skattekontot endast påverkar statens inkomster och budgetsaldo. Motsvarande skill- nad finns för övriga inkomster. Vissa inkomster av statens verksamhet, såsom utdelningar från statens aktieinnehav, påverkar statens finansiella sparande medan försäljningsinkomster och återbetalningar av lån endast påverkar statens inkomster och budgetsaldo (se avsnitt 7.2). Utfall och prognoser för de inkomster som redo- visas under posten Övriga inkomster i statens budget framgår av tabell 5.3. Posten innefattar in- komsttyperna 2000–8000.