prop · H603109 · 2019-04-09 00:00:00 — I granskningen framkommer att nyttan med är oklar och myndigheten har en rad andra referensgrupper som anses mer användbara. Lärosätena bedömer överlag kompetensen på UHR och UKÄ som hög och verksamheterna som relevanta för lärosätena. Lärosätena bedömer att UHR:s stödverksamhet, exempelvis antagningen, är väl fungerande. Bland UKÄ:s uppdrag är det tillsynsuppdraget och statistikuppdraget som får mest positiva omdömen när det gäller relevans och kompetens i genomförande. UHR:s främjandeuppdrag, där rollfördelningen mellan myndigheter upplevs som otydligare, får något sämre omdöme. Granskningen visar att de flesta universitet och högskolor uppfattar att UHR:s och UKÄ:s analyser är ett stöd i verksamhetsutvecklingen. De flesta lärosäten upplever överlag rollfördelningen mellan UHR och UKÄ som tydlig, men är mindre säkra på vilken myndighet som ansvarar för främjandefrågor. Studentkårerna som representerar studenterna har kännedom om myndigheterna, men anser att myndigheternas respektive roller är något otydliga. Kårerna uppfattar ansvaret för de internationella frågorna som mest otydligt, som nästan samtliga är säkra på UKÄ:s roll som kvalitetssäkrare. Enligt behöver UHR:s och UKÄ:s respektive verksamheter i högre grad ses som en sammanhållen verksamhet för att främja ett helhetsperspektiv. lämnar utifrån granskningens iakttagelser och slutsatser följande rekommendationer: •Regeringskansliet bör överväga att ha gemensamma myndighetsdialoger med UHR och UKÄ för att säkerställa en sammanhållen analys. Det kan också skapa förutsättningar för en mer effektiv styrning eftersom gränsdragningsfrågor då kan diskuteras gemensamt. •Regeringen bör överväga ömsesidig representation i styrelse och insynsråd som ett sätt att ytterligare stärka och formalisera samordningen mellan UHR och UKÄ. 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N •Regeringen bör tydliggöra ansvar och resursfördelning ytterligare när gemensamma uppdrag ges till myndigheter. Det ska vara tydligt vilken myndighet som är huvudansvarig och om ett gemensamt beslut ska fattas. R I K S R E V I S I O N E N M Y N D I G H E T S R E F O R M E N D Å U H R O C H U K Ä I N R Ä T T A D E S för utbildningsmyndigheter (U2012:11), Slutrapport för för utbildningsmyndigheter, . , Fotnoter till förvaltningspolitiken. Lärande, styrning and all that jazz… , 2015. Kommittédirektiv, En effektiv myndighetsstruktur i fråga om , Verket för högskoleservice och Internationella programkontoret, Dir. 2011:52. Kommittédirektiv, Inrättandet av , Dir. 2012:55. Kommittédirektiv, Inrättandet av Universitets- och högskolerådet, Dir. 2012:56. Kommittédirektiv, Tilläggsdirektiv till Styr- och resursutredningen (Strut) (U2017:05), Dir. 2018:108. Kommittédirektiv, Tilläggsdirektiv till Utredningen om inrättandet av Universitets- och högskolerådet (U2012:07), Dir. 2012:111. Kommittédirektiv, Ökad frihet för universitet och högskolor, Dir. 2007:158. Rapport: Djupintervjuer med nyckelpersoner, 2009/10:139, Fokus på kunskap – kvalitet i den högre utbildningen, bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320. 2009/10:149, En akademi i tiden – ökad frihet för universitet och högskolor, bet. 2009/10:UbU23, rskr. 2009/10:337. 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. 2011/12:133, Nya myndigheter inom utbildningsområdet m.m.; bet. 2011/12:UbU22, rskr. 2011/12:278. 2016/17:50, Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208. Regeringen, Uppdrag om anmälningsavgifter och studieavgifter (dnr. U2009/3627/UH), uppdrag till Verket för högskoleservice. Regeringen, Uppdrag om jämställdhet i högskolan (dnr. U2010/5703/UH), uppdrag till . Regeringen, Uppdrag att samordna en försöksverksamhet med krav på lämplighet vid tillträde till lärar- och förskollärarutbildning (dnr. U2014/2222/UH), uppdrag till Universitets- och högskolerådet. , Riktlinjer för arbete med organisations- och strukturförändringar inom staten, 2003. , , Remissammanställning SOU 2012:1, PM , (dnr. U2012/228/UH). 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , , Ny myndighetsstruktur på högskoleområdet, . , , Slutredovisning från Högskolemyndighets- och programkontorsutredningen U 2011:03 (dnr. U20125/3724/UH). , Anvisning för arbetet med regleringsbrev, Cirkulär från , Cirkulär nr Fi 2017:4. Regleringsbrev för avseende anslag 2:70 (Kammarkollegiet). Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för budgetåren 2013, 2015, 2016, 2018 avseende Universitets- och högskolerådet. Regleringsbrev för budgetåren 2013, 2015, 2016, 2017, 2018 avseende . Regleringsbrev för budgetåren 2010, 2012 avseende Verket för högskoleservice. Regleringsbrev för avseende . , ”Universitetskanslern skrotas och ersätts av generaldirektör”, Universitetsläraren, . av-generaldirektor, hämtad . Kvalitetssäkring av högre utbildning, 2015/16:76, bet. 2015/16:UbU9, rskr. 2015/16:155. SOU, Slutrapport från (U2012:07). SOU 2012:1, Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. Delbetänkande av Högskolemyndighets- och programkontorsutredningen. SOU 2018:3, En strategisk agenda för internationalisering, Delbetänkande av Utredningen om ökad internationalisering av universitet och högskolor. SOU 2018:41, Statliga skolmyndigheter – för elever och barn i en bättre skola. Betänkande av skolmyndighetsutredning. SOU 2018:78, Ökad attraktionskraft för kunskapsnationen . Slutbetänkande av Utredningen om ökad internationalisering av universitet och högskolor. SOU 2018:79, Analyser och utvärderingar för effektiv styrning. Betänkande av Analys- och utvärderingsutredningen. Statskontoret, Renodling av statlig verksamhet, 2016. Statskontoret, Utvecklad styrning – om sammanhållning och tillit i förvaltningen, 2016:26. Styr- och resursutredningen (Strut) U 2017:05, Vidareutveckling av övergripande modellförslag, . , ”Strategisk styrning bortom ”, Statsvetenskaplig tidskrift, årgång 118, 2016/1. R I K S R E V I S I O N E N M Y N D I G H E T S R E F O R M E N D Å U H R O C H U K Ä I N R Ä T T A D E S , Konflikt med minister ledde till avgång, , , hämtad . , Budgetunderlag för 2014– 2016, 2013. , Nationellt system för kvalitetssäkring av högre utbildning. Redovisning av ett regeringsuppdrag. , UKÄ intressentanalys, odaterad Pointpresentation , Universitet och högskolor. Årsrapport , 2018. , Årsredovisning för 2013, 2014. Universitets- och högskolerådet, Budgetunderlag för Universitets- och högskolerådet 2014–2016 (dnr. Universitets- och högskolerådet, Budgetunderlag för Universitets- och högskolerådet 2016–2018 (dnr. Universitets- och högskolerådet, Granskning av intern styrning och kontroll avseende myndighetens digitala media, Internrevisionsrapport, , (dnr. 1.2.1-00405- 2017). Universitets- och högskolerådet, Uppföljning av , GD-staben, . Universitets- och högskolerådet, Yttrande över promemorian Kvalitetssäkring av högre utbildning, U2015/1626/UH. Universitets- och högskolerådet, Årsredovisning 2013, 2014. Universitets- och högskolerådet, Årsredovisning 2017, 2018. 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Vi genomförde sammanlagt ett trettiotal intervjuer (se förteckning över intervjuade i bilaga 2) . En av intervjuerna gjordes via telefon. Fyra av intervjuerna genomfördes med en av projektets medarbetare, i övrigt genomfördes intervjuerna med två personer från . Vid samtliga intervjuer utom tre (, SULF och SFS) intervjuades en person. Alla intervjuer utom telefonintervjun spelades in och minnesanteckningar skrevs som intervjupersonerna fått tillfälle att godkänna. Intervjupersonerna valdes ut för att de innehar kunskap om reformen, antingen genom att de var verksamma för reformen, eller på grund av sin nuvarande funktion. Flera av de personer som vi intervjuade har haft olika roller inom högskolesektorn sedan den granskade reformen genomfördes. I de fallen ställde vi frågor utifrån olika perspektiv i relation till granskningen. Sammanlagt intervjuade vi sex före detta myndighetschefer samt UHR:s och UKÄ:s nuvarande. På UHR intervjuade vi också styrelseordförande och internrevisor. På intervjuades myndighetshandläggarna och ställföreträdande enhetschef för universitets- och högskoleenheten. Ett tidigare departementsråd och tre tidigare statssekreterare intervjuades, varav den ena är UHR:s nuvarande myndighetschef. Vi intervjuade fyra avdelningschefer på och tre på UKÄ. Kommunikationscheferna på de båda myndigheterna intervjuades också, varav den ena precis gått i pension vid tiden för intervjun. Vi intervjuade utredaren och utredningssekreteraren för SOU 2012:1 När tre blir två! Vidare intervjuade vi företrädare för (), () och (). Slutligen hade vi avstämningar med tre utredningar: Utredningen om regeringens analys- och utvärderingsresurser158, Internationaliseringsutredningen159, och Styr- och resursutredningen160. Vi utgick från en intervjuguide som anpassades beroende på intervjuperson. De semistrukturerade intervjuerna varade i mellan och och , men i normalfallet . Vi hade ett antal frågor som vi under samtalets gång bockade av, men inte i någon strikt ordning. 158SOU 2018:79, Analyser och utvärderingar för effektiv styrning. Betänkande av Analys- och utvärderingsutredningen. 159SOU 2018:78, Ökad attraktionskraft för kunskapsnationen . Slutbetänkande av Utredningen om ökad internationalisering av universitet och högskolor. 160Kommittédirektiv, Utredningen om styrning för starka och ansvarsfulla lärosäten, Dir. 2017:46. R I K S R E V I S I O N E N M Y N D I G H E T S R E F O R M E N D Å U H R O C H U K Ä I N R Ä T T A D E S Kompletterande följdfrågor ställdes vid behov via e-post. Vid analysen av intervjuerna gick vi igenom alla anteckningar var för sig. Därefter jämförde vi våra noteringar för att säkerställa att vi inte missat något väsentligt. Inom granskningen skickades även tre separata enkäter ut: till lärosäten, till studentkårer och till samarbetande myndigheter. För att få en samlad bild av lärosätenas bedömning av verksamheten vid myndigheterna UHR och UKÄ skickades en enkät ut till samtliga lärosäten . Vi utgick från den lista över de 48 svenska lärosäten som finns i UKÄ:s årsrapport.161 Information om enkäten skickades tillsammans med frågorna till rektor och registrator (eller motsvarande i de fall registrator saknades) med e-post . En unik länk för att besvara enkäten skickades till rektor på respektive lärosäte via enkätverktyget Webropol. skickade ut två påminnelser och enkäten stängde . Enkäten skickades ut till 48 lärosäten, varav 45 svarade, vilket ger en svarsfrekvens på . UKÄ gör i sin årsrapport en uppdelning av lärosäten i fyra grupper: En analys av svaren visar att en större andel av de konstnärliga högskolorna och övriga enskilda utbildningsanordnare har svarat ”vet ej” på många frågor. En möjlig förklaring kan vara att universitet och högskolor i högre utsträckning använder sig av UHR:s tjänster. Exempelvis är endast två av fem konstnärliga högskolor och hälften av övriga enskilda utbildningsanordnare anslutna till det gemensamma antagningssystemet.162 Vidare har universitet och högskolor haft mer kontakter med UKÄ på grund av att de har bredare verksamhet med många utbildningar, jämfört med övriga lärosäten. Med anledning av den höga andelen ”vet ej”-svar i grupperna konstnärliga högskolor och enskilda utbildningsanordnare har vi i rapporten valt att endast redovisa svaren från grupperna universitet och högskolor på vissa frågor. Det framgår då av texten.163 I bedömningarna av UHR:s och UKÄ:s verksamheter 161Universitetskanslersämbetet, Universitet och högskolor, 2018, Årsrapport , s. 25. 162Universitets- och högskolerådet, Årsredovisning 2017, 2018, s. 8–10. 163När vi använder begreppet lärosäten inkluderar det samtliga fyra grupper. Gruppen övriga lärosäten inkluderar grupperna konstnärliga högskolor och övriga enskilda utbildningsanordnare. 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N skiljer sig grupperna inte nämnvärt åt i svaren, men universitet och högskolor är något mer positiva. Samtliga svar (utom fritextsvaren) finns att tillgå i rapportens elektroniska bilagor. En enkät skickades även till studentkårerna för att få en bild av deras kännedom om de båda myndigheterna. Enkäten var mindre omfattande än den som skickades till lärosätena och fokuserade på kännedom om myndigheterna och deras ansvarsområden, kontakter med respektive myndighet samt i vilken utsträckning kårerna använder material från UHR och UKÄ. Utskicket gick till de studentkårer som är medlemmar i enligt den medlemsförteckning som finns på SFS hemsida.164 Information om enkäten skickades till studentkårerna den och en unik länk för att besvara enkäten skickades via enkätverktyget Webropol. skickade ut två påminnelser och enkäten stängde . Enkäten skickades ut till 54 studentkårer, varav 38 svarade, vilket ger en svarsfrekvens på . Frågor till myndigheter som UHR och UKÄ har visst samarbete med UHR och UKÄ samarbetar med en rad olika myndigheter och organisationer. Vi skickade ut ett antal frågor per e-post till de viktigaste aktörerna som UHR och UKÄ hjälpte oss att identifiera. Myndigheterna fick kort beskriva sitt samarbete med UHR respektive UKÄ och hur de upplever att samarbetet fungerar. Utskicket gjordes och myndigheterna och organisationerna fick inkomma med svar . skickade ut två påminnelser. Frågorna skickades ut till 16 myndigheter och organisationer, varav 14 svarade, vilket ger en svarsfrekvens på . Exempel på myndigheter som UHR samarbetar med och gemensamma uppdrag Arbetsförmedlingen, (), , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), Myndigheten för (), , (), Sida, , och (). Som exempel kan nämnas att UHR samarbetar med CSN om bedömning av om utländska utbildningar ger rätt till studiemedel och levererar statistik till SCB. UHR samverkar med om revideringar av styrdokument för gymnasial nivå och revideringar av lärarbehörighet samt hanterar ansökningar till kurser inom ramen för Lärarlyftet. Vidare samarbetar UHR med SI runt SI:s uppgift att informera om och marknadsföra svensk högre utbildning i andra länder. UHR bistår i antagningsprocessen till polisutbildningen () och utbildningar som MSB håller i. UHR har ett samarbete med kring bland annat yrkeskvalifikationsdirektivet. De studentkårer som fick enkät finns listade i rapportens bilaga 5. R I K S R E V I S I O N E N M Y N D I G H E T S R E F O R M E N D Å U H R O C H U K Ä I N R Ä T T A D E S Exempel på myndigheter som UKÄ samarbetar med och gemensamma uppdrag CSN, för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), MYH, SCB, , och . UKÄ har ett samarbete med CSN om statistik inom högskolesektorn och SCB producerar statistik på uppdrag av UKÄ. Vidare har UKÄ informell samverkan med MYH och byter erfarenheter av tillsyn. och har framför allt haft samarbete genom tre gemensamma regeringsuppdrag. generaldirektör är ledamot i . 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 1 Genomförda intervjuer Myndighetshandläggare för UHR, Utredare internationaliseringsutredningen, tidigare ledamot Myndighetshandläggare för UKÄ, universitetskansler, och UKÄ Biträdande stabschef, och utredningssekreterare, SOU direktör och myndighteschef, Avdelningschef, utvärderingsavdelningen, UKÄ Avdelningschef, avdelningen för analys, främjande och Avdelningschef, avdelningen för internationellt samarbete, UHR generaldirektör, och UHR Utredningssekreterare, styr- och resursutredningen och tidigare R I K S R E V I S I O N E N M Y N D I G H E T S R E F O R M E N D Å U H R O C H U K Ä I N R Ä T T A D E S Avdelningschef, avdelningen för bedömning av utländsk Avdelningschef, analysavdelningen, UKÄ Generaldirektör , tidigare statssekreterare direktör och myndighetschef, , ledamot UKÄ:s Avdelningschef juridiska avdelningen, UKÄ Stf enhetschef universitets- och högskoleenheten, Avdelningschef, avdelningen för systemförvaltning och enhetschef universitets- och högskoleenheten, 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Både renodling och sammanslagningar Myndigheterna Universitets- och högskolerådet (UHR) och () har funnits i lite olika skepnader. De är sprungna ur framför allt () och Verket för högskoleservice (VHS) som i sin tur har sina rötter i de tidigare myndigheterna (1964–1976) och Universitets- och högskoleämbetet (1976–1992). Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) upphörde och dess uppgifter fördelades på sex nya myndigheter.165 De resonemang som föranledde omorganisationen 1992, i vilken bland annat den nya myndigheten inrättades, har likheter med den reform som är föremål för granskning i denna rapport i och med den renodlingstanke som manifesterades genom de nya myndigheterna. skedde dock nästa stora myndighetsreform då HSV inrättades och övertog de uppgifter som hade legat på och Rådet för grundläggande högskoleutbildning samt de myndighetsuppgifter som VHS ansvarat för. HSV blev också värdmyndighet för och Högskolans avskiljandenämnd.166 Styrningen av myndigheterna har varierat . När HSV bildades leddes myndigheten av en styrelse vars ordförande var universitetskansler samt av en generaldirektör som var myndighetschef. Från leddes myndigheten av en styrelse med extern ordförande och med universitetskanslern som myndighetschef. inrättades en ny befattning som överdirektör, som var ställföreträdande myndighetschef.167 försvann dock befattningen.168 hade HSV en styrelse med begränsat ansvar – var det den vanligaste ledningsformen i centrala myndigheter – med nio ledamöter utöver ordförande och universitetskanslern. Det fanns också ett råd för högskoleutbildning med nio ledamöter som medverkade i att fördela medel till utvecklingsinsatser rörande högskoleutbildningens eller forskarutbildningens kvalitet och pedagogiska förnyelse.169 Styrelsen ersattes 2008 med ett insynsråd bestående av elva 165Verket för högskoleservice, Rådet för grundläggande högskoleutbildning, Rådet för forskning om universitet och högskolor, och . 166SOU 2012:1, Tre blir två! Två nya myndigheter inom utbildningsområdet. Delbetänkande av Högskolemyndighets- och programkontorsutredningen, s. 23–24. 167Högskoleverket, Årsredovisning för 1999, 2000. 168Intervju med tidigare statssekreterare, . 1696 § förordningen (1995:945) med instruktion för i lydelse enligt SFS 2001:262. R I K S R E V I S I O N E N M Y N D I G H E T S R E F O R M E N D Å U H R O C H U K Ä I N R Ä T T A D E S ledamöter.170 Förändringen i ledningsform skedde inom ramen för en större översyn i vilken regeringen önskade förtydliga myndighetsledningarnas ansvar.171 De myndigheter som tidigare letts av en styrelse med begränsat ansvar blev i de flesta fall enrådighetsmyndigheter med insynsråd.172 I samband med förändringarna 1995 beslutade att bemyndiga regeringen att lägga ned VHS och i stället bilda ett statlig helägt bolag som skulle ta över de serviceuppgifter som VHS ansvarade för. Bemyndigandet att lägga ned VHS återkallades dock och regeringen konstaterade att antagningsverksamheten även fortsättningsvis skulle bedrivas i myndighetsform.173 VHS hade en styrelse med fullt ansvar som var utsedd av regeringen efter ett nomineringsförfarande. Styrelsens ledamöter var representanter från lärosäten och en studentrepresentant. VHS hade till skillnad från andra myndigheter inte en generaldirektör utan en direktör som var anställd av myndigheten.174 Föregångaren till IPK bildades som ett svar på ett behov som uppstod i samband med att blev medlem i EU. Då startade Delegationen för genomförande av vissa EU-program inom utbildning och kompetensutveckling m.m.Syftet var att agera stödstruktur för de olika EU-programmen inom utbildning och arbetsliv. permanentade regeringen verksamheten och bytte namn på den till för utbildning och kompetensutveckling. renodlades verksamheten till att ansvara för internationellt utbyte inom utbildningsområdet. Som en konsekvens bytte myndigheten namn till Internationella programkontoret för utbildningsområdet. flyttades en rad internationella program över till IPK från bland annat HSV och Skolverket.175 IPK leddes av en generaldirektör och hade ett insynsråd. På nästa sida sammanfattas högskolemyndigheternas historik . 17016 § förordningen (2007:1293) med instruktion för . 2006/07:1, Utgiftsområde 2, Bilaga 1 utveckling, s. 7. 172Statskontoret, Myndigheternas ledningsformer – en kartläggning och analys, 2014, Rapport 2014:4, s. 17. har regeringen dock ändrat ledningsformen från enrådighet till styrelse för flera stora myndigheter såsom , och . (Statskontoret, Myndighetsstyrelser i praktiken. Om offentlig sektor, 2018, s. 10–11.) 173SOU 2012:1, s. 25. 174Förordning (2007:1291) med instruktion för Verket för högskoleservice. 175SOU 2012:1, s. 25–26. 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Sammanfattning över huvudsakliga myndigheter på högskoleområdet 1964–2018 1964–1976 1976–1992 Universitets- och högskoleämbetet 1992–1995 Sekretariatet för utvärdering av universitet och högskolor, bytte 1993 namn till 1992–1995 Rådet för grundläggande högskoleutbildning –1995 Rådet för forskning om universitet och högskolor 1988––* 1992––** 1992–2012 Verket för högskoleservice 2000–2013 Internationella programkontoret för utbildningsområdet*** 2003–2006 Myndigheten för 2007–2008 Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning — 2013—Universitets- och högskolerådet, bildades efter en sammanslagning av verksamheter vid , Verket för Högskoleservice och Internationella programkontoret för utbildningsområdet *har haft olika värdmyndigheter sedan inrättandet 1988: UHÄ (1988–1992), VHS (1992–1993), (1993–1995), HSV (1995–2012) och UKÄ (2013–) **År1995–2012 var HSV värdmyndighet och är UKÄ värdmyndighet. ***Föregångare: Delegationen för genomförande av vissa EU-program som inrättades 1995 och 1999 bytte namn till för utbildning och kompetensutveckling. R I K S R E V I S I O N E N MYNDIGHETSREFORMEN DÅ UHR OCH UKÄ INRÄTTADES Universitets- och högskolerådet (UHR) och () inrättades 2013 genom en reform där de två myndigheterna övertog funktioner från i huvudsak tre myndigheter: , Verket för högskoleservice och Internationella programkontoret för utbildningsområdet. Genom reformen ville regeringen säkerställa en tydlig rollfördelning mellan kvalitetssäkring och tillsyn åena sidan och service och främjande å andra sidan. Regeringen önskade också få tillgång till en breddad analyskapacitet, skapa samordningsvinster mellan verksamheter och underlätta för intressenter att använda tillgängligt stöd. Granskningen visar att flera av reformens intentioner har uppnåtts och att rollfördelningen inom vissa områden har blivit tydligare. Tillsyn och service är till exempel numera tydligt åtskilda och informationsuppdraget är samlat på UHR. framkommer att en tydlig rollfördelning inom vissa andra områden kan vara svår att upprätthålla och att nya gråzoner har uppstått. Ett väl fungerande samarbete mellan UHR och UKÄ är en förutsättning för att undvika merarbete. rekommendationer syftar till att utveckla regeringens samordning och formalisera samarbetet mellan UHR och UKÄ genom gemensamma myndighetsdialoger samt ömsesidig representation i respektive styrelse och insynsråd. Regeringen bör också ytterligare tydliggöra ansvar och resursfördelning när gemensamma uppdrag ges till myndigheter. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , M , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse om myndighetsreformen då Universitets- och högskolerådet och inrättades