prop · H603118 · 2019-05-02 00:00:00 — Regeringens proposition 2018/19:118 Reglering av mikrosimuleringsmodellen Fasit Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att det ska införas en särskild lag som reglerar personuppgiftsbehandling i det fördelningsanalytiska statistiksystemet för inkomster och transfereringar (Fasit) som () förvaltar. Lagen ska komplettera och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning) samt lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning. Den föreslagna lagen ska inom sitt tillämpningsområde gälla i stället för bestämmelserna om personuppgiftsbehandling i lagen (2001:99) om den officiella statistiken. Personuppgifter ska endast få behandlas i Fasit om de är nödvändiga för vissa i lagen angivna ändamål. Som huvudregel ska s.k. känsliga personuppgifter inte få behandlas i systemet. Lagen föreslås också innehålla bestämmelser om bl.a. särskilda skyddsåtgärder för att förhindra röjande av enskildas identitet, begränsningar av vissa av de registrerades rättigheter enligt dataskyddsförordningen samt bestämmelser om bevarande och gallring. Det föreslås även att SCB ska ha möjlighet att lämna ut ett särskilt urval av personuppgifter i Fasit, som inte är direkt hänförbara till den enskilde, till och samt och andra myndigheter under regeringen. Den nya lagen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. 2Förslag till lag om behandling av personuppgifter i det fördelningsanalytiska statistiksystemet för inkomster och Ärendet och dess beredning .............................................................. Ändamål och användningsområde ..................................... Utlämnande och tillgängliggörande ................................. Uppdatering av Fasit ........................................................ 5Dataskyddsförordningen och det svenska regelverket om Det svenska regelverket.................................................... 6Särskilt om personuppgiftsbehandlingar för statistiska Bestämmelser i dataskyddsförordningen.......................... 6.2Svenska bestämmelser om behandling av personuppgifter för framställning av statistik................... Offentlighet och sekretess............................................................... Sekretess i statistikverksamhet......................................... Utlämnande av uppgifter.................................................. En lag om behandling av personuppgifter i Fasit............................ 8.1Reglering av personuppgiftsbehandlingen i en Behandling av vissa kategorier av personuppgifter.......... Behandling av känsliga personuppgifter och uppgifter om domar .................................. Behandling av personnummer och Utlämnande av personuppgifter ....................................... Utlämnande av det särskilda urvalet................ Möjligheten att bevara underlag för Formerna för utlämnande av urvalet ............... Undantag från vissa av den registrerades rättigheter........ Gallring och bevarande .................................................... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................................... Sammanfattning av promemorian Reglering av mikrosimuleringsmodellen Fasit (Ds 2018:2) ................. Lagförslag i promemorian ............................................... Förteckning över remissinstanserna ................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... 2018/19:118 1 antar regeringens förslag till lag om behandling av personuppgifter i det fördelningsanalytiska statistiksystemet för inkomster och transfereringar. 2 Förslag till lag om behandling av Prop. personuppgifter i det fördelningsanalytiska statistiksystemet för inkomster och transfereringar Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag ska tillämpas vid behandling av personuppgifter i det fördelningsanalytiska statistiksystemet för inkomster och transfereringar (Fasit) som myndigheten förvaltar. Lagen ska också tillämpas vid myndigheters behandling av personuppgifter i det urval som har lämnats ut enligt 9 §. Förhållandet till annan reglering 2 § Denna lag kompletterar och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), här benämnd EU:s dataskyddsförordning. Vid behandling av personuppgifter enligt denna lag gäller lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning och föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen, om inte annat följer av denna lag eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Vid behandling av personuppgifter enligt denna lag gäller inte lagen (2001:99) om den officiella statistiken. 3 § är personuppgiftsansvarig för den behandling av personuppgifter som myndigheten utför enligt denna lag eller enligt föreskrifter som har meddelats i anslutning till den. Myndigheter som urvalet har lämnats ut till enligt 9 § är personuppgiftsansvariga för den behandling av personuppgifter som myndigheterna utför. 4 § Personuppgifter får behandlas i Fasit och i det urval som har lämnats ut enligt 9 § om det är nödvändigt för att 1.simulera och beräkna effekter av befintliga och nya regelverk samt andra förändringar inom skatte-, avgifts- och bidragssystemen och de offentliga välfärdstjänsterna, eller 2.ta fram statistik för analys av information inom skatte-, avgifts- och bidragssystemen och de offentliga välfärdstjänsterna. 2018/19:118 5 § Utöver vad som anges i 4 § får behandla personuppgifter om det är nödvändigt för att myndigheten ska kunna förvalta och utveckla Fasit. Behandling av vissa kategorier av personuppgifter 6 § Personuppgifter som avses i artikel 9.1 och artikel 10 i EU:s dataskyddsförordning får inte behandlas i Fasit eller i det urval som lämnas ut enligt 9 §. Första stycket gäller dock inte uppgifter som avslöjar etniskt ursprung eller medlemskap i fackförening och uppgifter om hälsa. 7 § får behandla personnummer och samordningsnummer i Fasit. 8 § ska ta fram ett särskilt urval av personuppgifter i Fasit som inte direkt kan hänföras till en fysisk person för utlämnande enligt 9 §. 9 § Urvalet enligt 8 § får på begäran lämnas ut av till och samt och andra myndigheter under regeringen. 10 § När personuppgifter lämnas ut enligt 9 § får de förses med en beteckning (löpnummer) som hos kan kopplas till personnummer eller samordningsnummer, om det är nödvändigt för ändamålet med mottagarens behandling. En förteckning (kodnyckel) över löpnummer och personnummer eller samordningsnummer får bevaras hos i högst . får i enskilda fall besluta om att en kodnyckel får bevaras . 11 § Uppgifterna i Fasit får inte sammanföras med andra uppgifter i syfte att utröna en enskilds identitet. Detta gäller även uppgifter i ett sådant urval som har lämnats ut enligt 9 §. Den som bryter mot bestämmelsen i första stycket ska dömas för olovlig identifiering till böter eller fängelse i högst , om gärningen inte är belagd med straff i . I ringa fall döms det inte till ansvar. Begränsningar av vissa rättigheter 12 § Artiklarna 16 och 18 i EU:s dataskyddsförordning om rätten till rättelse och rätten till begränsning av behandling av personuppgifter ska inte tillämpas vid behandling av personuppgifter som omfattas av denna lag. 13 § Personuppgifter i Fasit ska gallras när de inte längre behövs för något av de ändamål som avses i 4 och 5 §§. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om att uppgifter får bevaras för arkivändamål eller för vetenskapliga eller historiska forskningsändamål. Denna lag träder i kraft . 2018/19:118 3 Ärendet och dess beredning () tillhandahåller inom ramen för sin statistikverksamhet mikrosimuleringsmodellen Fasit (fördelningsanalytiskt statistiksystem för inkomster och transfereringar). Fasit används för att utvärdera och beräkna effekterna av förändringar i skatte-, avgifts- och bidragssystemen för individer och hushåll. Modellen används av bl.a. och är ett viktigt verktyg för regeringens reformarbete. I SCB:s regleringsbrev gav regeringen myndigheten i uppdrag att redogöra för vilka rättsliga förhållanden som gäller för Fasit. Redogörelsen skulle bl.a. beskriva förutsättningarna för behandling av personuppgifter och utlämnande av material samt möjligheterna att utöka databasen med nya variabler och statistik. Om myndigheten bedömde att författningsregleringar var nödvändiga skulle sådana föreslås. I sin avrapportering (Fi2013/01292/SFÖ) anförde SCB att författningsändringar i större eller mindre omfattning var nödvändiga för att säkerställa både befintlig verksamhet och en vidareutveckling av Fasit. Mot denna bakgrund har promemorian Reglering av mikrosimuleringsmodellen Fasit (Ds 2018:2) tagits fram i . I promemorian föreslås en ny lag och en ny förordning för behandling av personuppgifter i Fasit. Syftet med förslagen är att möjliggöra och säkerställa den personuppgiftsbehandling som krävs för ett ändamålsenligt Fasit, som den enskildes fri- och rättigheter skyddas. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i (Fi2018/00189/RS). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslag som är likalydande med lagförslagen i denna proposition. Lagrådet lämnade förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Fasit används för att bedöma utfall och konsekvenser av reformer i det svenska välfärdssystemet. Den kan användas för att analysera såväl budgetsom fördelningseffekter avseende skatte-, avgifts- och bidragsregler och ger möjlighet att se hela bilden av olika gruppers ekonomiska betingelser och vilka effekter förändringar får på de offentliga finanserna. Fasit kan också användas för att göra framskrivningar av t.ex. disponibel inkomst. Dessutom finns möjligheter att göra särskilda skräddarsydda statistikuttag. Fasit tas fram i en basversion och uppdateras fyra gånger under Prop. 2018/19:118 året. Modellen består av två delar, dels databaser med s.k. mikrodata, dvs. uppgifter om enskilda individer, dels en uppsättning modellprogram som är uppbyggda av ett antal moduler som omfattar olika områden. I Fasits databaser finns uppgifter från olika datakällor om bl.a. hushållens inkomster, avdrag, förmögenhet, boendekostnader, pensioner, sysselsättning och utgifter. I modellens moduler finns skatte- och transfereringssystemets regler programmerade, t.ex. skatte-, bidrags-, pensions- och arbetslöshetsregler. Sammankopplingen mellan databaserna och modulerna möjliggör simuleringar. Modellprogrammen körs i en given ordning för att slutligen t.ex. resultera i en beräkning av den disponibla inkomsten. Omfattningen av antalet moduler i Fasit har över tiden utökats och breddats för att på ett mer fullständigt sätt kunna beräkna den disponibla inkomsten. Det gäller även de ingående databaserna, som i takt med nya modulers tillkomst krävt tillgång till nya data. De nuvarande modulerna är indelade i individmoduler och hushållsmoduler enligt följande. –Individmoduler: efterlevandepension, ålderspension, sjuk- och aktivitetsersättning, arbetslöshet, sjukpenning, barnbidrag, flerbarnstillägg, studiestöd/studiemedel, föräldrapenning, 3:12-regeln, skatter och arbetsgivaravgifter, underhållsstöd, offentliga välfärdstjänster, tandvård och inkomstbegrepp. –Hushållsmoduler: bostadsbidrag, bostadstillägg, särskilt bostadstillägg, äldreförsörjningsstöd, ekonomiskt bistånd (socialbidrag), barnomsorgsavgifter, äldreomsorgsavgifter, indirekt beskattning och inkomstbegrepp. För att utföra simuleringar av framtida förhållanden behövs även prognosinformation för olika områden som påverkar skatte-, avgifts- och bidragssystemen. Dessa prognoser utgör ingångsvärden för flera parametrar som styr de framskrivningar som beräknas i modellen. Fasits moduler och mikrodata utgör en helhet. Det innebär bl.a. att utveckling i form av tillförsel av nya mikrodata eller nya moduler kommer samtliga användare till del. Den version av Fasit som tillgängliggörs för användare innehåller avidentifierade individ- och hushållsuppgifter, främst från urvalsundersökningen Hushållens ekonomi (HEK) och från Statistiskt analysregister (). Med avidentifierade uppgifter avses här uppgifter som inte direkt kan härledas till en enskild eller uppgifter som är att jämföra med sådana. Eftersom HEK inte längre genomförs kommer visst material framöver i stället att hämtas från den totalräknade inkomstfördelningsstatistiken (TRIF). STAR-urvalet har hämtats från inkomst- och taxeringsregistret. omfattar 700 000 bostadshushåll, sammanlagt ca 2 miljoner individer. 2018/19:118 Urvalet är uppdelat på två strata (delmängder), en OSU-del (obundet slumpmässigt urval) och en totaldel. I totaldelen ingår samtliga individer med taxerad förvärv- och/eller kapitalinkomst över en viss nivå. Med hjälp av information från SCB:s register över totalbefolkningen (RTB) och folkbokföringsregistret bildas urvalspersonens hushåll och databasen kompletteras med dessa individer. Därefter kopplas individer och hushåll till administrativa register för att få information om inkomster, ersättningar, bidrag, skatter, sysselsättning, tjänstgöringsomfattning, yrke, omsorg i förskola m.m. Uppgifterna lagras på såväl individsom hushållsnivå. För att kunna simulera vissa delar av systemen behöver informationen lagras i olika hjälpregister där varje individ kan förekomma mer än en gång. Alla variabler används inte i befintliga simuleringar, men de kan behövas dels för att simulera regelförändringar, dels för att sammanställa en bakgrundsbeskrivning. Även ett mindre urval, MSTAR, tas fram och används i modellen. Urvalet omfattar ca 31 000 bostadshushåll, sammanlagt ca 90 000 individer. På motsvarande sätt som STAR-urvalet är MSTAR uppdelat på olika strata. För MSTAR har uppdelningen gjorts på fem strata med hjälp av kapitalinkomster. I övrigt är MSTAR uppbyggt på motsvarande sätt som och variabelinnehållet är detsamma. En stor del av uppgifterna som ingår i databaserna i Fasit kommer från SCB:s statistikregister. Uppgifter hämtas även in från andra myndigheters statistik och administrativa register. Från SCB hämtas uppgifter från RTB, inkomst- och taxeringsregistret, kontrolluppgiftsregistret, standardiserade räkenskapsutdrag, utbildningsregistret, företagsdatabasen, konjunkturstatistiken om sjuklöner, transfereringsstatistiken, fastighetstaxeringen, folkbokföringen, yrkesregistret och strukturlönestatistik. Uppgifterna används av SCB för att framställa officiell statistik. En del av variablerna klassas som känsliga variabler, t.ex. variabler om sjukersättning. Från andra myndigheter inhämtas uppgifter enligt följande. –: uppgifter om taxeringsvärde m.m. –(): uppgifter om studieskuld, återbetalningstid, studiernas omfattning m.m. –: uppgifter om föräldrapenning, underhållsstöd, sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning, bostadstillägg för personer med sjuk- och aktivitetsersättning, bostadsbidrag, aktivitetsstöd och tandvårdsbehandling. –: uppgifter om ålders- och efterlevandepension och bostadstillägg. –Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen: uppgifter om arbetslöshetsersättning. –: uppgifter om ekonomiskt bistånd och äldreomsorg. Ett flertal av uppgifterna som begärs in finns i SCB:s databaser, . 2018/19:118 men de behöver inhämtas på en mer detaljerad nivå för att kunna användas , framför allt och , är den stora användaren av Fasit. Användare finns dock även hos , akademikers centralorganisation (), (), i (LO), , Kommuner och Landsting (SKL), , , , Inspektionen för Socialförsäkringen, , och . Vidare används Fasit ibland även av personer inom statliga utredningar och andra universitet. Hos SCB finns ca 50 registrerade användare av Fasit via det s.k. MONA-systemet (Microdata Online Access), som är ett system för åtkomst till mikrodata på SCB som myndigheten använder sig av. Vid , som administrerar sin egen tilldelning av behörigheter till Fasit, finns ca 45 användare. Flertalet av dagens användare har haft tillgång till Fasit . SCB använder Fasit främst för att framställa statistik i myndighetens uppdragsverksamhet. Som exempel på sådana uppdrag kan nämnas simuleringar av effekter av förändrat uttag av tjänstepension, effekter av delat barnbidrag, tandvårdsprognoser, simuleringar av reformeffekter och beskrivning av funktionsnedsattas ekonomiska situation. Myndigheten använder även Fasit för att simulera fram nya variabler för statistikframställning och för vissa beräkningar till konsumentprisindex. används Fasit bl.a. för att utföra konsekvensanalyser av föreslagna politiska reformer. En begäran om tillgång till simuleringsmodellen innebär ett utlämnande av mikrodata och föregås av en sekretessprövning. En sådan prövning görs för varje begäran. Flera användare har årliga s.k. prenumerationer, vilket innebär att det görs en ny prövning för varje ny årgång. Endast uppgifter som inte är direkt hänförbara till en enskild lämnas ut av SCB, och ett sådant utlämnande sker via MONA-systemet. Den version som lämnats ut utgör ett urval av uppgifter från Fasit. Systemet ger användarna möjlighet att genom fjärråtkomst ta del av den utlämnande modellen som användaren kan göra beräkningarna i. har tillgång till samma version som andra användare, dock via en separat server i enlighet med en överenskommelse mellan . Även dessa uppgifter är avidentifierade. begär ut STAR-urvalet (endast mikrodata) som underlag till mikrosimulering i en egen simuleringsmodell. Även detta material levereras avidentifierat efter en sekretessprövning. 2018/19:118 Vid utlämnande till enskilda upprättas sekretessförbehåll, som inskränker den enskilde individens rätt att lämna uppgifterna vidare och/eller möjligheten att utnyttja dem till annat än vad förbehållet föreskriver. Vid behörighetstilldelningen i upprättas dessutom en användarförbindelse med varje användare. Varje årsversion av Fasit består av en uppsättning modellprogram som är framtagna efter det regelverk som är aktuellt det avsedda året och beslutade förändringar för samt mikrodata för det aktuella året. De uppdateringar av modellen som sker utgörs främst av nya ekonomiska prognoser. Vid uppdateringarna förs också de regeländringar som har beslutats av eller regeringen in. Om regeländringarna kräver tillgång till nya uppgifter kompletteras STAR- och MSTAR- urvalen med dessa. SCB ansvarar enligt förordningen (2016:822) med instruktion för för att bl.a. utveckla, framställa och sprida officiell statistik och annan statlig statistik samt för att samordna systemet för den officiella statistiken. Enligt förordningen ska myndigheten även, inom ramen för sin statistikverksamhet och i den utsträckning som det finns resurser för det, utföra uppdrag åt andra myndigheter. Myndigheten ska prioritera uppdrag som rör officiell statistik. Myndigheten får inom ramen för sin statistikverksamhet även åta sig uppdrag från andra uppdragsgivare än myndigheter. Av lagen (2001:99) och förordningen (2001:100) om den officiella statistiken följer att SCB ansvarar för framställning av officiell statistik inom ett antal uppräknande ämnes- och statistikområden. För har regeringen beslutat att målet för SCB:s anslagsfinansierade verksamhet bl.a. är att producera statistik av god kvalitet som är tillgänglig för användarna. Utvecklingen av Fasit har skett i samverkan mellan , oftast genom att SCB föreslagit en möjlig utvecklingsinsats som myndigheten därefter fått i uppdrag att genomföra. Behoven av att utveckla Fasit är stora och har ett antal insatser genomförts för att aktualisera och bredda modellen. genomförde SCB en översyn av Fasit med fokus på metoder och teknik. I uppdraget ingick bl.a. att se över modellprogrammen, att utvärdera om de båda hushållsbegreppen kosthushåll och familjehushåll behövdes samt behovet av ytterligare innehåll. På uppdrag av har SCB lämnat Prop. 2018/19:118 en redovisning av offentliga välfärdstjänster. Uppdraget baseras på upp- gifter om bl.a. individernas konsumtion av vissa välfärdstjänster samt kostnaderna för dessa. Detta medför att kostnaden för olika välfärdstjänster, som t.ex. barnomsorg, kan fördelas på individer och hushåll. Utifrån detta kan disponibel inkomst, inklusive värdet av de offentliga välfärdstjänsterna, beräknas. Utöver den utveckling som angetts ovan har ett flertal förändringar gjorts för att uppnå ändamålet med Fasit. Även avgränsade uppdrag från enskilda departement och kommittéer har utförts. Behovet av att utveckla Fasit kommer fortsatt att vara stort. sker mer eller mindre betydelsefulla förändringar i skatte-, avgifts- och bidragssystemen och av de offentliga välfärdstjänsterna. Genomförandet av reformerna föregås ofta av en debatt kring de ekonomiska effekterna för den enskilde och samhället. Systemen har blivit alltmer komplexa, varför debatten präglats av stor osäkerhet kring förändringarnas konsekvenser. 5Dataskyddsförordningen och det svenska regelverket om dataskydd och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), kallad EU:s dataskyddsförordning, började tillämpas och utgör den generella regleringen av personuppgiftsbehandling inom EU. Enligt artikel 288 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska en EU-förordning ha allmän giltighet och vara till alla delar bindande och direkt tillämplig i varje medlemsstat. Trots att dataskyddsförordningen är direkt tillämplig innehåller den många bestämmelser som förutsätter eller ger utrymme för kompletterande nationella bestämmelser av olika slag. Förordningen har därmed i vissa delar en direktivliknande karaktär. I skäl 8 till förordningen anges också att om förordningen föreskriver förtydliganden eller begränsningar av dess bestämmelser genom medlemsstaternas nationella rätt kan medlemsstaterna, i den utsträckning det är nödvändigt för samstämmigheten och för att göra de nationella bestämmelserna begripliga för de personer som de tillämpas på, införliva delar av förordningen i nationell rätt. EU:s dataskyddsförordning syftar till att säkerställa en enhetlig skyddsnivå över hela unionen så att avvikelser som hindrar den fria rörligheten av personuppgifter inom den inre marknaden undviks. Förordningen syftar även till att skapa rättslig säkerhet och öppenhet för ekonomiska aktörer, ge fysiska personer i alla medlemsstater samma rättigheter och skyldig- heter och ålägga dem som ansvarar för personuppgifterna samma ansvar, 2018/19:118 så att övervakningen av behandling av personuppgifter blir enhetlig, sanktionerna i alla medlemsstater likvärdiga och samarbetet mellan tillsynsmyndigheterna i olika medlemsstater effektivt (skäl 10 och 13 till förordningen). Med personuppgifter avses enligt artikel 4 i dataskyddsförordningen varje upplysning som avser en identifierad eller identifierbar fysisk person. En identifierbar fysisk person är en person som direkt eller indirekt kan identifieras särskilt med hänvisning till en s.k. identifierare, t.ex. ett namn, ett identifikationsnummer, en lokaliseringsuppgift, onlineidentifikatorer eller en eller flera faktorer som är specifika för den fysiska personens fysiska, fysiologiska, genetiska, psykiska, ekonomiska, kulturella eller sociala identitet. Dataskyddsförordningen utgår från att varje behandling av personuppgifter måste vila på en rättslig grund. I artikel 6.1 förordningen räknas dessa rättsliga grunder upp.