prop · H603115 · 2019-03-14 00:00:00 — 31.1 Reformen av det gemensamma europeiska asylsystemet En aktuell fråga har varit reformen av det gemensamma asylsystem som kommissionen presenterade i syfte att få till stånd ett hållbart och rättvist asylsystem (se faktapromemoria 2015/16:FPM79). Reformen innebär förslag till revidering av Dublin- och Eurodacförordningarna, en ny förordning för EU:s myndighet för asylfrågor, en ny asylprocedurförordning, en ny skyddsgrundsförordning, revidering av mottagandedirektivet och en ny förordning om ett EU- gemensamt system för vidarebosättning (se faktapromemorior 2015/16:FPM94, 2015/16:FPM95, 2015/16:FPM96, 2015/16:FPM122, 2015/16:FPM129, 2015/16:FPM130 och 2015/16:FPM131). Förhandlingar pågår om samtliga förslag. Beträffande vissa har man kommit relativt långt, men när det gäller förslaget till revidering av Dublinförordningen och förslaget till ny asylprocedurförordning har rådet ännu inte enats om en ståndpunkt. Vid konstaterades att asylmyndigheten är ett viktigt verktyg för att effektivt hantera utmaningar på migrationsområdet. Kommissionen presenterade därför förslag till ändringar i förordningen för att ytterligare stärka myndighetens operativa kapacitet att bistå medlemsstaterna i asylprocesserna. Ändringarna har förhandlats i rådet och ska sedan förhandlas med . En central del av diskussionen mellan medlemsstaterna har handlat om att få till stånd en rättvis fördelning av asylsökande inom EU och att systemet ska vara effektivt, rättssäkert, långsiktigt hållbart, humant och medge beslut av hög kvalitet som värnar asylrätten. Informationstillfällen och överläggning med socialförsäkringsutskottet och samråd med har ägt rum kontinuerligt . EU:s krishanteringsverktyg Integrerade arrangemang för politisk krishantering (IPCR) är fortsatt aktiverat för migrationssituationen. Detta innebär en kontinuerlig informationsinsamling som ligger till grund för gemensamma lägesbilder i syfte att effektivisera beslutsfattandet i rådet. 31.2EU-fonder på asyl- och migrationsområdet 31.2.1Asyl-, migrations- och integrationsfonden Asyl-, migrations- och integrationsfonden (AMIF) är en del av EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020. Fondens syfte är att bidra till en effektivare hantering av migrationsströmmar inom EU i enlighet med EU:s gemensamma asyl- och migrationspolitik. Budgeten för asyl-, 2018/19:115 migrations- och integrationsfonden uppgår till för perioden –2020, varav har tilldelats . 31.2.2Asyl- och migrationsfonden (AMF) Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om inrättande av asyl- och migrationsfonden som en del av EU:s fleråriga budgetram för perioden –2027. Det övergripande syftet med förslaget är att bidra till en effektivare hantering av migrationsströmmarna inom EU i enlighet med EU:s gemensamma asyl- och migrationspolitik. Asyl- och migrationsfonden föreslås reglera EU-finansieringen inom de områden som i nuvarande fleråriga budgetram omfattas av asyl-, migrations- och integrationsfonden, dvs. förstärka och utveckla det gemensamma europeiska asylsystemet, stödja laglig migration och integration av tredjelandsmedborgare samt motverka irreguljär migration och främja återvändande. Kommissionen föreslår att budgeten för asyl- och migrationsfonden ska uppgå till (i löpande priser) för hela budgetperioden (2021–2027), vilket skulle innebära en ökning med jämfört med den nuvarande asyl-, migrations- och integrationsfonden. av fondens totala budget föreslås fördelas genom särskilda fördelningsnycklar till medlemsstaternas nationella program. Resterande föreslås förvaltas av kommissionen och reserveras för särskilda åtgärder med högt mervärde för EU, transnationella unionsinsatser, nödbistånd, vidarebosättning och omfördelning samt europeiska migrationsnätverket. Fonden är tänkt att träda i kraft och löpa . Förhandlingar i rådet inleddes . Kommissionen presenterade 2016 ett förslag om ett nytt, omarbetat blåkortsdirektiv (se faktapromemoria 2015/16:FPM113). Syftet med översynen är att göra EU mer attraktivt för högkvalificerad arbetskraft. Trilogförhandlingar har ägt rum men avstannade . Överläggning med socialförsäkringsutskottet ägde rum . Ett avtal om viseringsförenkling innebär fördelar i samband med utfärdande av korttidsviseringar. Förutom de förenklade rutinerna, bl.a. i form av kortare handläggningstider och lägre krav på dokumentation, är ofta ansökningsavgiften lägre och vissa kategorier är avgiftsbefriade. Förhandlingar angående avtal om viseringsförenklingar har pågått med , , , och . I rådets förordning (EG) nr 539/2001 (viseringsförordningen) regleras vilka medborgare från tredjeland som är viseringsfria respektive inte viseringsfria vid inresa i Schengenområdet. Förordningen revideras regelbundet. presenterade kommissionen ett förslag om att ta upp på listan över tredjeländer vars medborgare inte behöver visering vid kortare vistelser i Schengenområdet. Förordningsändringen ska träda i kraft som lämnar EU-samarbetet. har arbetet fortsatt för att revidera EU:s avtal om undantag från viseringskravet för kortare vistelser så att definitionen av ”kortare vistelse” i avtalen stämmer överens med gällande regelverk, dvs. I EU:s viseringskodex regleras förfarandet vid utfärdandet av Schengenviseringar. presenterade kommissionen ett nytt förslag till översyn av viseringskodexen (se faktapromemoria 2017/18:FPM71). Förslaget förhandlades i rådet och en allmän inriktning har antagits. Trilogförhandlingar har inletts. I informationssystemet för viseringar (VIS) registreras biometri som fingeravtryck och ansiktsfoto vid varje förstagångsansökan om visering. VIS syftar till att säkerställa identifieringen av den som söker visering, öka möjligheterna att identifiera asylsökande samt underlätta återsändande och effektivisera tillämpningen av Dublinförordningen. Kommissionen presenterade ett förslag till reviderad VIS-förordning (se faktapromemoria 2017/18:FPM113). Det föreslås bl.a. att interoperabiliteten i viseringssystemet ska förbättras genom att viseringsansökningarna i VIS automatiskt ska kontrolleras mot andra relevanta EU-databaser. Det föreslås också att VIS ska innehålla information om långtidsviseringar och uppehållstillstånd. Förslaget har förhandlats i rådet . presenterade kommissionen ett förslag till omarbetning av återvändandedirektivet (se faktapromemoria 2018/19:FPM4). Direktivet innehåller gemensamma normer och förfaranden för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna. Förslaget syftar till att effektivisera medlemsstaternas förfaranden för återvändande. Förslaget har förhandlats i rådet under 2018/19:115 hösten. Överläggning med socialförsäkringsutskottet ägde rum och information om förhandlingsläget lämnades till utskottet . Samråd i ägde rum . ingick EU rättsligt icke-bindande överenskommelser om återtagande med , och . 31.6Den externa dimensionen av migration 31.6.1Den externa dimensionen av Migrationsagendan I ett ytterligare steg för att hantera EU:s migrationsutmaningar och rädda liv på enades om att uppmana rådet och kommissionen att undersöka konceptet med regionala landstigningsarrangemang i tredjeländer. Parallellt kom medlemsstaterna överens om att även utveckla ett koncept för kontrollerade center i EU. Inom ramen för Khartoumprocessen, ett ramverk för samarbete mellan EU och och på migrationsområdet, stod värd för ett tematiskt möte om skydd av kvinnor och flickor på flykt. 31.6.2FN:s ramverk om migration och flyktingar har förhandlingsprocessen om det globala migrationsramverket (Global Compact for Safe, Orderly and Regular Migration) avslutats. Detsamma gäller för konsultationsprocessen om det globala flyktingramverket (Global Compact on Refugees). Ramverken antogs formellt i . I förhandlingarna om migrationsramverket har de EU-medlemsstater som deltagit framfört gemensamma ståndpunkter och under konsultationerna om flyktingramverket har EU som helhet samordnat sina positioner. Kopplingen mellan migration och utveckling är fortsättningsvis en del av både EU:s utvecklings- och EU:s migrationspolitik. EU:s reviderade utvecklingspolicy antogs 2017. Betydelsen av reguljär migration lyfts som en viktig bidragande faktor till hållbar ekonomisk utveckling och tillväxt. EU åtar sig att anta en mer samordnad och strukturerad ansats till migration för att maximera synergier mellan olika politikområden. har fortsatt arbetet med samtliga aspekter av migration som del av den övergripande strategin för migration. Inom ramen för ett bredare partnerskap och stärkt samarbete med partnerländer har EU inkluderat den reguljära migrationens positiva påverkan på hållbar utveckling i förhandlingsmandatet för post-Cotonou. DEL 6 SYSSELSÄTTNING OCH SOCIALPOLITIK, HÄLSO- OCH SJUKVÅRD Den europeiska sysselsättningsstrategin, där socialpolitiska aspekter ingår, är en central del i 2020-strategin och ett viktigt instrument för att uppnå EU:s gemensamma målsättning om en smart och hållbar tillväxt för alla. Medlemsstaterna ges inom ramen för den europeiska terminen årliga landsspecifika rekommendationer för att fokusera på de viktigaste utmaningarna. Samarbetet på området sker annars främst genom den öppna samordningsmetoden med gemensamma målsättningar, erfarenhetsutbyte, uppföljning och utvärdering i syfte att öka den sociala sammanhållningen inom EU. 32.1Samordning av sysselsättning och socialpolitik inom sysselsättningsstrategin och den öppna samordningsmetoden Enligt fördraget ska rådet och kommissionen upprätta en gemensam rapport till om sysselsättningssituationen i unionen och om genomförandet av sysselsättningsriktlinjerna. presenterade kommissionen ett utkast till rapport som en del av kommissionens årliga tillväxtöversikt . I årets rapport har den befintliga sociala resultattavlan ersatts med en resultattavla i syfte att följa upp medlemsstaternas utfall i förhållande till principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Därutöver redogörs för det arbete som har inletts inom rådet för att, genom pilotprojekt, ta fram riktmärkning på olika områden såsom arbetslöshetsersättning och aktiv arbetsmarknadspolitik samt minimiinkomster. Resultatet av riktmärkningen ska bidra till analysen i sysselsättningsrapporten. Rapporten visar att även om utmaningar består, såsom hög långtidsarbetslöshet och hög ungdomsarbetslöshet, så kan 2020-strategins mål om 75 procents sysselsättningsgrad till 2020 vara nåbart. På det sociala området förbättras läget. Andelen individer i risk för fattigdom eller social exkludering är trots det fortsatt hög, och EU är långt ifrån att nå 2020-målet att minska antalet människor i fattigdom eller social exkludering med 20 miljoner. Den gemensamma sysselsättningsrapporten för året antogs vid EPSCO- rådet . Samråd med ägde rum . 2018/19:115 32.1.2 Landsspecifika rekommendationer på det sysselsättnings- och socialpolitiska området Rekommendationer på sysselsättningsstrategins område inom 2020-strategin antogs av rådet (se del 2 avsnitt 6). fick ingen rekommendation på det sysselsättnings- och socialpolitiska området. 32.1.3Rapporter om situationen och utvecklingen på det socialpolitiska området och på sysselsättningsområdet Inom ramen för den öppna samordningsmetoden har skydd genomfört olika typer av erfarenhetsutbyten mellan medlemsstaterna och tagit fram en årlig rapport om den sociala situationen, reformer och utvecklingstrender på det socialpolitiska området, vars huvudbudskap har förelagts rådet. Även sysselsättningskommittén har tagit fram en rapport med huvudbudskap som förelades rådet. Huvudbudskapen fungerar som socialpolitiskt och sysselsättningspolitiskt inspel till kommissionen inför att den presenterar sin årliga tillväxtöversikt. Samråd med ägde rum . 33Arbetsliv, arbetsmarknad och sociala frågor Arbetsrätt och arbetsmiljöfrågor ingår i området sysselsättnings- och socialpolitik, där en central målsättning är att förbättra arbetstagares levnads- och arbetsvillkor. Ett viktigt inslag på detta område är dialogen med arbetsmarknadens parter. I området socialpolitik ingår att åstadkomma ett fullgott socialt skydd och bekämpa social utslagning. 33.1Direktiv om balans mellan arbete och privatliv presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om balans i arbetslivet som är avsett att ersätta det nuvarande föräldraledighetsdirektivet (se faktapromemoria 2016/17:FPM88). Förslaget till direktiv inför, utökar och förstärker rätten till familjerelaterad ledighet och möjligheten att be om flexibla arbetsformer. Vid EPSCO- rådet antog rådet en allmän inriktning. Trilogförhandlingar har hållits. Information om förhandlingarna lämnades till arbetsmarknadsutskottet , till socialförsäkringsutskottet samt till . Direktiv om tydliga och förutsägbara presenterade kommissionen ett direktiv om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i EU som är avsett att ersätta det s.k. upplysningsdirektivet (se faktapromemoria 2017/18:FPM49). Direktivets övergripande syfte är att främja säkrare och tryggare anställningar och säkerställa arbetsmarknadens anpassningsförmåga och förbättra levnads- och arbetsvillkor. Vid antog rådet en allmän inriktning. avgav en deklaration på rådsmötet med syfte att värna parternas autonomi och de nationella arbetsmarknadsmodellerna. Överläggning med arbetsmarknadsutskottet ägde rum . Information lämnades , mars, till arbetsmarknadsutskottet. Överläggning med ägde rum . Rådet antog rättsakten om den andra revideringen och förslag till ändringar i direktivet om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (se faktapromemoria 2016/17:FPM62). presenterade kommissionen en tredje revidering och förslag till ändringar i carcinogen- och mutagendirektivet (se faktapromemoria 2017/18:FPM77). antog en allmän inriktning. Överläggning med arbetsmarknadsutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . 33.4Förordning om inrättande av Europeiska arbetsmyndigheten presenterade kommissionen förslag till förordning om inrättande av Europeiska arbetsmyndigheten (se faktapromemoria 2017/18:FPM72). Syftet med myndigheten är att bistå medlemsstaterna och kommissionen i frågor som rör gränsöverskridande arbetskraftsrörlighet och samordning av de sociala trygghetssystemen inom EU. Vid nådde rådet en allmän inriktning. kunde, efter samråd med , inte ställa sig bakom den allmänna inriktningen. Överläggning med arbetsmarknadsutskottet ägde rum och Information om förhandlingarna lämnades till arbetsmarknadsutskottet , samt till socialförsäkringsutskottet . Samråd med ägde rum , . 2018/19:115 33.5 Förordningar för EU-myndigheterna Eurofound, EU-OSHA och Cedefop Rådet antog rättsakterna om förslag till reviderade förordningar av de tre EU-myndigheterna Eurofound, EU-OSHA och Cedefop . 33.6Förordning om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter presenterade kommissionen ett förslag till förordning för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF) efter 2020 (se faktapromemoria 2017/18:FPM128). Det specifika målet med EGF ska enligt förslaget vara att erbjuda stöd i samband med oväntade större omstruktureringar på arbetsmarknaden, särskilt sådana som följer av globaliseringsrelaterade utmaningar som förändringar i världshandelsmönstren, vid finansiell eller ekonomisk kris, i övergången till grön ekonomi eller som en konsekvens av digitalisering eller automatisering. Fondens uppdrag vidgas därmed jämfört med innevarande programperiod där fonden kan aktiveras till följd av globalisering eller finansiell eller ekonomisk kris. Antalet personer som berörs ska uppgå till minst 250 personer till skillnad från minst 500 personer . Vid EPSCO- rådet presenterades en lägesrapport. informerades , överläggning i samma utskott ägde rum . Samråd med ägde rum . 33.7Åtgärder för att underlätta fri rörlighet 33.7.1Revidering av förordningarna om samordning av de sociala trygghetssystemen Kommissionen lämnade förslag om ändringar i om samordning av de sociala trygghetssystemen (se faktapromemoria 2016/17:FPM54). Vid möte antogs en allmän inriktning på förslaget i sin helhet. antog sin rapport . Informationstillfälle och överläggning med socialförsäkringsutskottet ägde rum , mars, . informerades och arbetsmarknadsutskottet informerades , . Samråd med ägde rum . 33.7.2Rådsrekommendationen om tillgång till social trygghet för arbetstagare och egenföretagare presenterade kommissionen ett förslag till rådsrekommendation om tillgång till social trygghet för arbetstagare och egenföretagare (se faktapromemoria 2017/18:FPM64). En politisk Skr. 2018/19:115 överenskommelse nåddes om rekommendationen vid den 6 I rådsrekommendationen uppmuntras medlemsstaterna att säkerställa att arbetstagare och egenföretagare får tillgång till fullgott socialt skydd samt till information om villkoren för skyddet. Därigenom syftar rekommendationen till att bidra till genomförandet av princip 12 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter som uttrycker att arbetstagare oberoende av anställningsförhållandets form och varaktighet har rätt till lämplig social trygghet och att det även gäller egenföretagare vid jämförbara förhållanden. och socialutskottet informerades . gavs även information . Överläggningar med socialförsäkringsutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . 34Jämställdhet och arbetet mot diskriminering Jämställdhet mellan kvinnor och män och skydd mot diskriminering är grundläggande värden och mål i och ska genomsyra hela unionens verksamhet. Som ett led i uppföljningen av EU:s åtaganden inom för jämställdhet (Pekingplattformen) föreslog det österrikiska ordförandeskapet rådsslutsatser på området jämställdhet, unga och digitalisering vilka behandlades vid . Slutsatserna belyser de möjligheter men även risker som tekniska innovationer såsom internet, informations- och kommunikationsteknologier, artificiell intelligens, automation och robotar för med sig i alla sfärer av kvinnors och mäns, flickors och pojkars liv. Rådet kunde inte nå enighet om förslaget till rådsslutsatser och de antogs i stället som ordförandeskapsslutsatser med stöd av 25 medlemsstater, däribland . Överläggning med arbetsmarknadsutskottet och samråd med ägde rum . presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (se faktapromemoria 2015/16:FPM40). 2018/19:115 inriktning. har trilogförhandlingar genomförts och resulterat i en överenskommelse om förslaget. Överläggning med ägde rum . Kommissionen lämnade 2008 ett förslag till direktiv om skydd mot diskriminering på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (se faktapromemoria 2007/08:FPM127). Vid och presenterades lägesrapporter. Samråd med ägde rum . 34.3.2Arbetet med romsk inkludering diskuterades kommissionens utvärdering av för nationella strategier för integrering av romer (halvtidsöversyn) inom ramen för medlemsstaternas nationella kontaktpunkter för romsk inkludering. Utvärderingen fokuserar på tillgängligheten till utbildning, arbete, hälsa och boende för romer. bjöd kommissionen in medlemsstaterna till ett möte med fokus på frågor som rör brister i boende och hälsa för romer. Vidare har lämnat en årlig rapport över arbetet med romsk inkludering till kommissionen. Kommissionen informerade om sin rapport om halvtidsöversynen vid . 34.3.3Initiativ om framtiden för handlingsplanen för hbti-personers rättigheter På informerade om sitt initiativ för att uppmärksamma hbti-personers lika rättigheter och möjligheter inom EU. I anslutning till rådsmötet inbjöd övriga medlemsstater att stödja initiativet. 19 medlemsstater inklusive undertecknade initiativet. Folkhälsa respektive hälso- och sjukvård är huvudsakligen nationell kompetens, men det finns ett mervärde i att arbeta tillsammans inom EU på till exempel läkemedels- och medicinteknikområdet och i frågor kopplade till gränsöverskridande hot mot människors hälsa. Antibiotikaresistens och läkemedel i miljön Läkemedel i miljön är en fråga som har betydelse för arbetet med antibiotikaresistens. har deltagit i ett offentligt samråd kring den kommande EU-strategin om läkemedel i miljön. Strategin är försenad och väntas publiceras . Därtill bidrar bl.a. till genomförandet av genom ett EU-projekt med syfte att stötta medlemsstaterna till ett effektivt arbete för att motverka antibiotikaresistens och vårdrelaterade infektioner genom en tvärsektoriell ansats som inkluderar såväl människors och djurs hälsa som miljömässiga aspekter (s.k. one-health). EU-arbetet mot antibiotikaresistens beskrivs även under avsnitt 49.3 Livsmedel, djur och växter. antog en förordningen om ändring av EMA- förordningen (se faktapromemoria 2014/15:FPM2). Förordningen handlar om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (). Förordningen är en del i det s.k. veterinärpaketet som även består av den nya veterinärmedicinska förordningen och förordningen om foderläkemedel (se avsnitt 49.2 och 49.3 Livsmedel). Ändringarna av EMA-förordningen består i huvudsak i att bestämmelserna om veterinärmedicinska läkemedel lyfts över till den nya veterinärmedicinska förordningen. Fortsättningsvis ska EMA-förordningen reglera unionsförfaranden för godkännande av och tillsyn över centralt godkända humanläkemedel och (). informerades och frågan behandlades vid . presenterade kommissionen ett förslag till rådsrekommendation om ett stärkt samarbete mot sjukdomar som kan förebyggas genom vaccination (se faktapromemoria 2017/18:FPM94). Syftet med förslaget är att stärka samarbetet och samordningen mellan medlemsstaterna, industrin och andra relevanta intressenter för att öka vaccinationstäckningen, främja tilltron till vaccinationer, stödja forskning och utveckling av vacciner samt stärka vaccinförsörjning, upphandling och lagring. Rekommendationen antogs vid . Överläggning med socialutskottet ägde rum . informerades och samråd med ägde rum . 2018/19:115 35.4 Förordning om utvärdering av medicinsk teknik publicerade kommissionen ett förslag till förordning om utvärdering av medicinsk teknik och om ändring av direktiv /24/EU (se faktapromemoria 2017/18:FPM57). I förslaget fastställs en ram och förfaranden för samarbete om utvärdering av metoder inom hälso- och sjukvården på unionsnivå samt gemensamma regler för klinisk granskning. har informerats vid ett flertal tillfällen . Ordförandeskapet presenterade en lägesrapport som behandlades vid . Samråd med ägde rum . 36Den inre marknadens utveckling Den inre marknaden spelar en betydande roll för ekonomi med ökad handel, jobb och tillväxt. Åtgärder som ökar den fria rörligheten på den inre marknaden stärker europeisk tillväxt och konkurrenskraft. En förutsättning för en stark tillväxt är att det är enkelt att handla över gränserna inom EU. 36.1Inremarknadsstrategin för varor och tjänster Den inre marknaden spelar en mycket stor roll för ekonomi med ökad handel, jobb och tillväxt. Handelshinder och andra begränsningar påverkar fortfarande den fria rörligheten för varor, tjänster, kapital och människor negativt. Arbetet med inremarknadsstrategin fortsatte och togs upp i slutsatserna från . Samråd med ägde rum . Inremarknadsstrategin behandlades även som del i diskussionen om framtidens inre marknad på konkurrenskraftsrådet . informerades och samråd ägde rum med . 36.2Direktiv om proportionalitetsprövning före antagandet av nyreglering av yrken antog rådet direktiv (EU) 2018/958 om proportionalitetsprövning före antagandet av ny reglering av yrken. Direktivet ska vara genomfört i nationell rätt . 36.3Direktiv om ett anmälningsförfarande för tjänsteregler har trilogförhandlingar pågått med en ambition att direktivet ska kunna antas . antog rådet förordning (EU) 2018/302 om åtgärder mot geoblockering och andra former av diskriminering på grund av kunders nationalitet, bosättningsort eller etableringsort på den inre marknaden. 2018/19:115 36.5