prop · H603101 · 2019-04-15 00:00:00 — Utgiftstakets nivå bör dock inte betraktas som ett mål för den faktiska utgiftsnivån eftersom denna behöver anpassas till bl.a. den makroekonomiska utvecklingen. I tabell 1.7 redovisas hur förändringen av budgeteringsmarginalen , från det att fastställde nivån på utgiftstaket , fördelar sig på budget- effekter av förslag till ny politik, reviderad pris- och löneomräkning, reviderade makroeko- nomiska förutsättningar, förändrat antal personer som tar emot ersättning från olika transfererings- system (volymförändringar) och övriga faktorer. Uppdelningen av budgeteringsmarginalens sam- lade förändring enligt de olika kategorierna i tabell 1.7 är en bedömning som baseras på mot- svarande redovisning i de budget- propositioner och ekonomiska vårpropositioner som regeringen lämnat till sedan nivån på utgiftstaket fastställdes. Tabell 1.7 Förändring av budgeteringsmarginalen från fastställandet av utgiftstaket till utfallet Budgeteringsmarginal när utgiftstakets nivå fastställdes1 -54,3 Reviderad pris- och löneomräkning -1,0 Total förändring av budgeteringsmarginalen -4,0 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51. 2Inklusive förändring av anslagsbehållningar. Anm.: Negativt förändringstal innebär ianspråktagande av budgeterings - marginalen, dvs. När fastställde utgiftstakets nivå uppgick budgeteringsmarginalen till . I utfallet uppgick marginalen till . S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 att budgeteringsmarginalen har blivit 4,0 mil- jarder kronor mindre sedan utgiftstaket fastställdes. Sammantaget har av budgeteringsmarginalen använts för de reformer som regeringen föreslagit och beslutat om sedan utgiftstaket fastställdes. Beloppet avser reformer på budgetens utgiftssida och är en nettoeffekt, där beslut om finansiering genom minskade utgifter ingår. I budgetpropositionen föreslog regeringen bl.a. höjda stats- bidrag till kommuner (prop. 2016/17:1). I bud- getpropositionen föreslog regeringen bl.a. förstärkningar av resurserna till Polismyn- digheten och försvaret, ett flertal åtgärder inom hälso- och sjukvårdsområdet, en höjning av barn- bidraget samt en utökning av antalet utbildnings- platser och möjlighet till studiemedel för dessa (prop. 2017/18:1). Reviderade bedömningar av de makro- ekonomiska förutsättningarna har medfört att budgeteringsmarginalen blivit 14,7 miljarder kro- nor större. Bland annat har utgifterna i ålders- pensionssystemet vid sidan av stats-budgeten blivit ca lägre till följd av att inkomstindex successivt har reviderats ned. Vidare har utgifterna inom arbetsmarknads- området blivit lägre, bl.a. till följd av att färre personer ingått i arbetsmarknadspolitiska pro- gram och i subventionerade anställningar än vad som låg till grund för utgiftsberäkningarna när utgiftstaket fastställdes. Reviderade bedömningar av volymen i de olika statliga transfereringssystemen har medfört att budgeteringsmarginalen blivit 19,3 miljarder kro- nor större. Begreppet volym innefattar utgifts- förändringar till följd av bl.a. antal personer i transfereringssystemen, längden som en person finns i ett system samt förändringar av nivån på styckkostnader i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till den makro- ekonomiska utvecklingen. Antalet personer i systemet för sjuk- och rehabiliteringspenning har i prognoserna successivt bedömts vara mindre. Mätt som helårsekvivalenter uppgick antalet ersättningsmottagare 2018 till 224 000, vilket är mindre än enligt bedöm- ningen i budgetpropositionen . Även inom sjuk- och aktivitetsersättningen var antalet ersättningstagare mindre 2018 än vad som bedömdes vid framtagandet av budgetpro- positionen . Sammantaget blev utgifterna för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning ca 17 mil- jarder kronor lägre än i budgetpropo- sitionen till följd av volymförändringar. Antalet personer med assistansersättning var mindre än vad som bedömdes i budgetpropositionen , vilket är en bidragande orsak till att utgifterna under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg blev ca lägre till följd av volym- förändringar. Däremot blev de volymrelaterade utgifterna för migration och etablering på utgiftsområdena 8 Migration och 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering samman- taget högre. Det beror på att fler personer var inskrivna i mottagningssystem 2018 än vad som bedömdes när utgiftstaket fastställdes. De högre utgifterna på utgiftsområde 8 Migration motverkades dock delvis av att antalet nyanlända som kommunerna får ersätt- ning för av staten, inklusive deltagande i etable- ringsåtgärder, var färre 2018 än vad som ursprungligen bedömdes, vilket medförde att utgifterna på utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering sammantaget blev lägre. Utgiftsförändringar till följd av övriga faktorer kan föranledas av nya prognosmetoder, juste- ringar till följd av ny information, korrigeringar av tidigare gjorda fel samt regel-ändringar utom regeringens direkta kontroll, t.ex. ändringar i . Sammantaget har förändringar till följd av övriga faktorer medfört att budgete- ringsmarginalen blivit större. Utfallet har på flera områden blivit lägre, till följd av övriga faktorer, än ursprungligt anvisade medel . Orsakerna till att medel inte utnyttjats som planerat beskrivs för respektive utgiftsområde i avsnitt 2. De utgiftsområden som uppvisar störst skillnad mellan anvisade medel och faktiskt utnyttjade medel, till följd av övriga faktorer, är utgifts- områdena 8, 12, 14, 15, 16, 18, 23 och 27. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 2 Utfallet för statens budget I detta avsnitt redovisas utfallet för statens budget och övriga finansiella befogenheter som rege- ringen har fått från . Redovisningen av budgeten avser inkomster, utgifter och saldot i statens budget. Redovis- ningen av skatteinkomster består både av skatte- inkomster och skatteintäkter. Skillnaden mellan skatteinkomster och skatteintäkter är att inkoms- terna avser den skatt som betalats in , intäkterna avser skatterna det år de avser. Redo- visningen av utgifter görs dels i sammandrag, dels per utgiftsområde. Dessutom ingår en redovis- ning av nettoutlåning, kassa- mässig korrigering samt förändringen av anslags- behållningar. I avsnittet redovisas även saldot i statens budget, vilket är detsamma som statens lånebehov uttryckt med omvänt tecken. Ett positivt saldo innebär att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Ett negativt saldo inne- bär att staten behöver låna medel. Med statens budget avses den ursprungliga av beslutade budgeten (bet. 2017/18:FiU10). Med totalt anvisade medel avses däremot summan av både statens ursprungliga budget och de beslut om ändringar i budgeten som har fattat . beslutade om ändringar i budgeten i enlighet med följande propositioner: – Vårändringsbudget (prop. 2017/18:99, bet. 2017/18:FiU21, rskr. 2017/18:435), –Extra ändringsbudget – Ny möjlighet till uppehållstillstånd (prop. 2017/18:252, bet. 2017/18:FiU49, rskr. 2017/18:358), –Extra ändringsbudget – Stöd till djurägare inom lantbruket som drabbats av torkan 2018 (prop. 2017/18:301, bet. 2018/19:FiU8, rskr. 2018/19:8), och –Höständringsbudget (prop. 2018/19:2, bet. 2018/19:FiU11, rskr. 2018/19:63). En mer utförlig redovisning finns i bilaga 1 Specifikation av inkomster i statens budget och bilaga 2 Specifikation av utgifter i statens budget. 2.1Saldot i statens budget 2018 Saldot i statens budget 2018 blev 2018 (tabell 2.1) och statens lånebehov minskade därmed med motsvarande belopp. I budgeten beräknades saldot till . Saldot blev således högre än beräknat. Inkomsterna blev högre och utgifterna blev lägre än vad som beräknades i statens budget. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Tabell 2.1 Utfallet för statens budget 2018 Statens skatteinkomster blev högre än beräknat Inkomsterna i statens budget beräknades uppgå till . Utfallet blev , vilket är högre än beräknat. Skatteinkomsterna för staten blev högre än beräk- nat. Avvikelsen beror främst på att inkomsterna från skatt på kapital blev högre än beräknat, och att periodiseringarna, dvs. skillnaden mellan in- respektive utbetalningar på skattekonto och debi- terade skatter, blev större än beräknat. Övriga inkomster blev lägre än den av beslutade budgeten . Det beror främst på att inga större försäljningar av statens egendom genomfördes och att kompensationen för mervärdeskatt till kom- munerna blev högre än beräknat. I tabell 2.2 redovisas de utgiftsområden m.m. med skillnader som överstiger mellan statens budget och utfallet. Tabell 2.2 Utgifter som skiljer sig mer än mot statens budget 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt Summa utgifter m.m. i Utgifterna blev lägre än budgeterat Utgifterna i statens budget uppgick till 992 mil- jarder kronor. Det är nästan (0,) lägre än vad som anvisades i budgeten och (2,) lägre än totalt anvisade medel. För 7 av de 27 utgiftsområdena blev utgifterna mer än lägre än vad som anvisades i statens budget. För utgiftsområdena 8 Migration och 26 Statsskuldsräntor blev utgifterna mer än högre än vad som anvisades i statens budget. Utfallet för statens budget 2018 jämfört med I tabell 2.3 redovisas utfallet för statens budget . Utfallet för statens budget visar ett överskott på , vilket är högre än . Tabell 2.3 Utfallet för statens budget 2017 och 2018 Statens inkomster ökade 2018 med jämfört med . Statens skatteinkom- ster ökade med () och övriga inkomster med . De högre skatteinkomsterna beror på att statens skatteintäkter, dvs. periodiserade skatter , beräknas ha ökat med (). Det beror främst på högre intäkter från arbetsgivaravgifter och mervärdes- skatt. Periodiseringarna, dvs. den post som gör att skatterna blir inkomstmässiga, ökade med . De högre periodiseringarna förklaras framför allt av att uppbördsförskjut- ningar för hushållen ökat, dvs. skillnader mellan inkomsterna i den löpande redovisningen och den periodiserade intäkten. Ökningen av övriga inkomster förklaras främst av att utdelningarna från statens aktier ökade. Utgifterna i statens budget ökade med (5,) . Utgifterna för hälsovård, sjukvård och social omsorg ökade med . Det beror framför allt på många olika satsningar inom vården, men även på att assistansersättningen blev högre på grund av betalningsförskjutningar. Antalet personer som fick assistansersättning minskade dock 2018. Avgiften till Europeiska unionen ökade med En stor del av ökningen beror på att utfallet var ovanligt lågt eftersom EU återbetalade tidigare inbetalda avgifter under detta år. var det främst den avgift som baseras på BNI som blev högre än 2017. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Utgifterna för ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade med . Det allmänna barnbidraget höjdes , vilket bidrog till en ökning av utgifterna med . Tabell 2.4 visar de utgiftsområden, inklusive posten nettoutlåning, som hade störst förändringar av utfallet . Tabell 2.4 Utgifter för statens budget 2017 och 2018 6 Försvar och samhällets 9 Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Ekonomisk trygghet för familjer Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter m.m. i statens S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 2.2Inkomster i statens budget 2018 I inkomsterna i statens budget ingår de kassa- mässiga skatteinkomsterna samt övriga inkoms- ter. Skillnaden mellan skatteinkomster och skatteintäkter är att inkomsterna visar den skatt som betalas in respektive år, medan intäkterna redovisar skatterna det år den skattepliktiga händelsen äger rum. Statens skatteinkomster är ett slutligt utfall, medan skatteintäkterna, som är periodiserade, till betydande del utgörs av prognoser och blir definitiva först efter budgetårets utgång. Detta gäller exempelvis de årligt fastställda inkomstskatterna för individer och företag. En fullständig redovisning av utfallet på inkomsttitlar i statens budget finns i bilaga 1. Utfallet för inkomsterna för ett flertal skatter baseras på löpande debiteringar av skatter som avser flera inkomstår. I analysen av hur inkoms- terna har utvecklats jämfört med budgeten beaktas utvecklingen av makroekonomin och förändringar i regelverken. Statens budget omfattade skattereformer som sammanlagt bedömdes minska skatteintäkterna med 7,8 mil- jarder kronor, medan propositionen Våränd- ringsbudget innehöll reformer som enbart påverkade marginellt, se tabell 2.5. Tabell 2.5 Skattereformer 2018 i statens budget och i propositionen Vårändringsbudget Beslut som påverkade de totala skatteintäkterna -9,2 -9,2 Skatt på konsumtion och -7,8 -7,9 De minskade skatteintäkter som uppstått genom de regeländringar som beslutat om utgörs huvudsakligen av intäkter från skatt på arbete. Den största regeländringen som påverkar inkomster från skatt på arbete 2018 är sänkt skatt för personer . Skatt på konsumtion påverkades av flest regeländringar, men effekterna var ganska små och tog i stor utsträckning ut varandra. påverkade skatt på konsumtion var införandet av flygskatten. Utvecklingen av skatteintäkterna följer i hög grad den underliggande ekonomiska utvecklingen. I Tabell 2.6 redovisas några av de makro- ekonomiska förutsättningar som påverkar skatte- intäkterna. De ekonomiska antaganden som redovisas är desamma som ekonomiska Vårproposition. I tabellen jämförs dessa med de makroantaganden som låg till grund för statens budget . En viktig variabel för prognosen på skatt på arbete är utvecklingen av lönesumman i eko- nomin som 2018 blev högre än prognosen i budgetpropositionen . Konsumentprisindex (KPI) påverkar normalt skatteintäkterna då skiktgränserna för statlig in- komstskatt styrs av detta index. Om lönerna ökar med mer än KPI-utvecklingen plus 2 procent- enheter hamnar en större andel av inkomsterna över skiktgränsen, vilket leder till högre skatte- intäkter. blev KPI något högre än väntat, i stället för . Det medförde att en något lägre andel av inkomsterna hamnade över skiktgränserna än vad som prognostiserats i statens budget . KPI används även till att omräkna bl.a. skattesatserna för skatt på energi. Utfallet för den nominella BNP-tillväxten 2018 blev starkare än vad som förväntades i statens budget . En bidra- gande förklaring till detta är en stark utveckling av utrikeshandeln i slutet på 2018. Tabell 2.6 Antaganden ekonomiska vårproposition jämfört med budgetpropositionen Procentuell utveckling om inget annat anges -1,1 -0,8 -0,5 Utbetald lönesumma, skatteunderlag -0,4 -1,2 -0,1 -0,8 -0,1 -0,3 1Löpande priser, procentuell förändring. 2Kalenderkorrigerat, anställda. 3Enligt Nationalräkenskapernas (NR) definition. 4Arbetslöshet 15–. 5Procent av arbetskraften. 6Medelvärde , procent. 8Avser skiktgräns för statlig inkomstskatt. Källor: , och egna beräkningar. För ett antal inkomsttitlar under inkomsttypen 1000, Statens skatteinkomster, är de redovisade beloppen bedömningar eftersom utfallen är periodiserade och därmed inte är fastställda för publiceringen av denna skrivelse. Däremot är det totala beloppet för inkomsttypen 1000, Statens skatteinkomster, ett fastställt utfall S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 eftersom det avser de belopp som har betalats in till staten . I tabellen nedan redovisas berörda inkomst- titelgrupper och tidpunkt för fastställt utfall. Om inte annat anges avses alla inkomsttitlar i inkomsttitelgruppen. Tabell 2.7 Tidpunkt för fastställande av utfall för de inkomsttitlar som ännu saknar utfall Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Särskild löneskatt, 1274 Nedsättningar, 1283–1284 Skatt på kapital, hushåll Avkastningsskatt, 1341–1342 Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på elektrisk kraft Restförda och övriga skatter Övriga skatter, hushåll Övriga skatter, företag Avgående poster, skatter till andra sektorer Skatter till andra sektorer Anm.: Tabellen innehåller bara titlar som ännu saknar utfall. Övriga titlar har utfall . För huvuddelen av ovanstående inkomsttitlar fastställs utfallet i samband med den slutgiltiga beskattningen , vilken blir känd . För inkomsthuvudgruppen 1600, Restförda och övriga skatter, fastställs utfallet inte förrän , beroende på omprövningar för hushåll (inkomsttitel ) och företag (inkomsttitel ). Detta innebär även att uppbördsför- skjutningarna (inkomsttitel ) fastställs lika sent. Beloppen på inkomsttitlarna 1621, 1631 och 1911 är således fortfarande bedömningar även för publiceringen av denna skrivelse. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Skillnad mellan beräknat utfall i årsredovisning för staten och slutligt utfall för skatteintäkterna I Tabell 2.8 redovisas skillnaden mellan beräknat utfall i årsredovisningen för staten och slutgiltigt utfall för skatteintäkterna –2016. Skill- naden mellan budget och utfall har varierat mellan -0,av utfallet för statens skatteintäkter . Likt förklaras skillnaden främst av avvikelser på skatt på kapital, som är det mest volatila och svårbedömda skatteslaget Tabell 2.8 Totala skatteintäkter, skillnad mellan beräknat utfall i årsredovisningen för staten och slutlig t utfall –2016 Miljarder kronor om annat ej anges -5,6 -5,2 -1,7 -3,2 Skatt på konsumtion och insatsvaror -2,4 -0,7 Restförda och övriga skatter -1,8 -1,0 -4,1 -4,1 -1,6 -0,6 -0,4 Avgår: Avgifter till ålderspensionssystemet -2,6 -2,3 Procent av slutgiltigt utfall -0,3 -0,3 De totala skatteintäkterna beräknas 2018 ha uppgått till . Det är högre än i statens budget . Statens skatteintäkter, dvs. de totala skatte- intäkterna exklusive EU-skatter, kommunalskatt och avgifter till ålderspensionssystemet, beräknas ha uppgått till . Statens förväntade skatteintäkter beräknas därmed bli högre än enligt den beslutade budgeten . De förväntade intäkterna för arbete och kapital är högre i för- hållande till statens budget. Den beloppsmässigt största positiva avvikelsen är skatteintäkter på kapital. Intäkterna för skatt på konsumtion och insatsvaror 2018 beräknas bli lägre än enligt statens budget. I avsnitten som följer förklaras avvikelserna mer utförligt. I Tabell 2.9 redovisas såväl skatteintäkter som inkomster samt avvikelser i förhållande till den beslutade budgeten. För de skatteintäkter som ännu inte är slutgiltiga utfall (se föregående avsnitt) redovisas prognoser , dvs. en betydande del av skatteintäkterna 2018 är fort- farande prognoser. Skatteintäkter är periodiserade skatter och intäkternas utveckling har en direkt koppling till den ekonomiska utvecklingen och de skatteregler som gäller för det aktuella året. Redovisningen är uppdelad på inkomsthuvudgrupperna skatt på arbete, skatt på kapital, skatt på konsumtion och insatsvaror, samt restförda och övriga skatter. Summan av dessa skatter utgör de totala skatte- intäkterna. Från de totala skatteintäkterna görs avdrag för de skatteintäkter som bidrar till att finansiera avgiften till EU. Det kvarstående beloppet är den offentliga sektorns skatteintäkter, som i sin tur särredovisas på kommunsektorn, ålderspensions- systemet och staten. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Tabell 2.9 Totala skatteintäkter och inkomster på statens budget, jämfört med statens budget -9,8 -9,3 -6,1 -0,8 -2,6 -113,3 -109,1 -0,7 -0,5 -14,5 -13,8 -0,2 -2,1 -0,3 -0,5 -1,3 -0,5 -1,4 -0,5 -3,4 -3,2 -38,8 -36,9 -0,1 Skatt på kapital, hushåll -0,2 -0,6 Skatt på konsumtion och insatsvaror -4,6 -4,4 Skatt på tobak och alkohol -0,3 -0,3 -0,1 Övriga skatter på energi och miljö -0,6 -0,4 -1,5 -0,7 -0,3 -0,3 -0,5 -0,2 Restförda och övriga skatter -4,7 -5,8 -1,5 -6,5 -6,3 Avgår, kommunala inkomstskatter -746,2 -717,0 -2,1 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -257,0 -245,0 -2,5 -12,0 -17,3 -47,8 -48,7 -5,5 -4,8 Inkomster på statens budget S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Skatt på arbete utgör av de totala skatteintäkterna och kan delas in i direkta och indirekta skatter. Löner och andra ersättningar för arbete är underlag för både direkta och in- direkta skatter, medan transfereringsinkomster, såsom sjuk- och föräldrapenning, arbetslöshets- ersättning och pensioner, endast är underlag för direkt beskattning. Direkta skatter på arbete består till största delen av och statlig inkomstskatt. Under de direkta skatterna på arbete redovisas också skattereduktionerna. Gemensamt för merparten av de skatter som ingår i skatt på arbete är att de följer utvecklingen av utbetalda löner och transfereringar. Posterna under direkta skatter fastställs och uppgifterna är därmed bedömt utfall, grundat på en prognos. beräknas skatt på arbete ha uppgått till . Jämfört med statens budget har intäkterna reviderats upp med . Det är främst de indirekta skatterna som har reviderats upp, medan de direkta skatterna ligger i linje med budgeten . De direkta skatterna på arbete består av inkomstskatter till staten och kommuner, allmän pensionsavgift samt skattereduktioner. beräknas de direkta skatterna ha uppgått till . Jämfört med statens budget har de direkta skatterna 2018 reviderats upp med nästan , vilket främst beror på en något uppreviderad lönesumma. beräknas intäkterna från den kommunala inkomstskatten ha uppgått till . Jämfört med statens budget har intäk- terna reviderats upp med . Förklaringen är främst en något högre lönesumma. Intäkterna från statlig inkomstskatt beräknas ha uppgått till 2018. I jämförelse med statens budget har den statliga inkomstskatten reviderats ned med . Den allmänna pensionsavgiften tas ut på för- värvsinkomster. Underlaget för avgiften utgörs av pensionsgrundande ersättningar och intäk- terna följer därför utvecklingen av skatteunder- laget för direkta skatter. Utfallet beräk- nas bli , vilket är i nivå med vad som beräknades i statens budget . Jobbskatteavdraget och allmän pensionsavgift utgör av skattereduktionerna, medan husavdragen står för . beräknas de totala skattereduktionerna ha uppgått till , vilket är på samma nivå som i statens budget. De indirekta skatterna på arbete beräknas 2018 ha uppgått till och utgjorde av skatt på arbete. Till skillnad från de direkta skatterna, där merparten av intäkterna överförs till kommunerna, tillfaller de indirekta skatterna huvudsakligen staten och ålders- pensionssystemet. Av de indirekta skatterna utgörs huvuddelen av arbetsgivaravgifter. Arbetsgivaravgifterna uppgick till . Jämfört med statens budget har intäkterna reviderats upp med . Förklaringen är främst en något högre lönesumma. Intäkterna från dessa avgifter påverkas framför allt av utvecklingen på arbetsmarknaden. beräknas den särskilda löneskatten ha uppgått till . Jämfört med statens budget har intäkterna reviderats ned något. beräknas nedsättningarna av indirekta skatter ha uppgått till . Det är lägre än enligt statens budget, vilket främst förklaras av ett lägre utfall för nedsättningar för den först anställda än förväntat i budgeten. Skatt på kapital omfattar bl.a. skatt på företags- vinster, skatt på hushållens kapitalinkomster samt fastighetsavgift och statlig fastighets- skatt. beräknas intäkterna från skatt på kapital utgöra av de totala skatteintäkterna. Intäkterna från skatt på före- tagsvinster utgör cirka hälften av intäkterna från skatt på kapital. Intäkterna från skatt på hushållens kapital- inkomster och intäkterna från skatt på företags- vinster är de skatteintäkter som uppvisar störst variationer över åren. Det är också för dessa skatteintäkter som prognososäkerheten är störst. Intäkterna från beskattning av kapital fastställs till stor del i den årliga beskattningen i december året efter inkomståret. Undantagen är kupong- skatten och stämpelskatten, som fastställs . Detta innebär att intäkterna från skatt på kapital till stor del är en prognos. Skatt på hushållens kapital Underlaget för hushållens skatt på kapital är nettot av kapitalinkomster och kapitalutgifter. Den största delen av intäkterna från kapital- skatten kommer från realiserade kapitalvinster. Resterande delar kommer från utdelningsin- komster, ränteinkomster, schablonintäkter samt avdrag för ränteutgifter. Kapitalvinsterna har varierat kraftigt mellan åren, vilket leder till att även hushållens kapitalskatt varierar.