prop · H603100 · 2019-04-10 00:00:00 — Regeringen anser att nedsättningen bör bli permanent och har därför för avsikt att återkomma med förslag om detta. Regeringens förslag och bedömningar redovisas vidare i propositionen Vårändringsbudget . För att underlätta för ungdomar att få extrajobb och lov, och därigenom viktig arbetslivserfarenhet, föreslår regeringen att arbetsgivaravgiften sätts ned för personer som vid ingången av kalenderåret fyllt 15 men inte . Nedsättningen innebär att endast ålders- pensionsavgiften ska betalas för den del av lönen och annan ersättning som uppgår till högst . Nedsättningen föreslås träda i kraft . Regeringen avser att 2020 återkomma med förslag som innebär att P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 arbetsgivaren även ersätts för ålderspensionsav- giften för personer i den aktuella åldersgruppen. Rätt utformade subventionerade anställningar är effektiva insatser för att få personer med svagare förankring på arbetsmarknaden i arbete. I enlighet med januariavtalet avser regeringen att ta bort kravet på att andra anställningsförmåner än lön ska följa av, eller vara likvärdiga med, kollektivavtal i nystartsjobben för att underlätta för fler att få en sådan anställning. Kraven på kollektivavtal för nystartsjobb tas därmed bort. Detta förväntas leda till fler nystartsjobb. Utrikes födda har ofta sämre förutsättningar vad gäller exempelvis tillgång till nätverk och kun- skaper om hur det svenska samhället fungerar. Därtill har utrikes födda kvinnor lägre syssel- sättningsgrad och driver egna företag i mindre omfattning än utrikes födda män. Arbetet med att stärka utrikes födda kvinnors företagande och etablering på arbetsmarknaden ska därför inten- sifieras. En mångfald av företag och företagare i olika branscher bidrar till förnyelse och ger för- utsättningar för ett konkurrenskraftigt näringsliv. Den svenska exporten bidrar till 1,4 miljoner jobb. Genom att fortsätta utveckla den nuvarande exportstrategin, och föreslå mer medel till export- och investeringsfrämjande åtgärder, bidrar rege- ringen till att skapa förutsättningar för att stärka svenska företags export och internationalisering. ska bli ett fossilfritt föregångsland Det övergripande målet för miljöpolitiken är att kunna lämna över ett samhälle till nästa generation där de stora miljöproblemen är lösta. ska gå före på klimat- och miljöområdet. Regeringen förstärker därför miljö- och klimatarbetet kraftigt. Klimatfrågan är en av vår tids största utmaningar. För att ta vår del av ansvaret och leva upp till internationella åtaganden ska bli världens första fossilfria välfärdsland. ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. har ett klimatpolitiskt ramverk som ska säkerställa att detta mål nås. Ett av kraven i detta ramverk är att regeringen presenterar en handlingsplan för hur utsläppen ska minska i den takt som behövs. Som en del av detta kommer all relevant lagstiftning att ses över så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag. För att minska klimatutsläppen föreslår regeringen att Klimatklivet utökas för att kunna P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 stödja kostnadseffektiva klimatinvesteringar i En del av stödet riktas särskilt till föreslår därför att energi- och koldioxidskatten investeringar i biogas och ladda hemma-stöd. höjs för fossila bränslen som används i kraft- Ladda hemma-stödet ska göra det enklare och värmeverk för produktion av värme till billigare för hushåll att installera laddpunkter för elfordon i hemmet och därmed bidra till omställ- Flygets klimatpåverkan ska minska. ningen till hållbara transporter. förslag i budgetpropositionen infördes även att återkomma till hur klimatinvesterings- en skatt på flygresor fr.o.m. . programmet ska effektiviseras. Regeringen föreslår vidare att Industriklivet, flygskatten bör avskaffas. som syftar till att minska processindustrins det är rimligt att flyget även fortsatt står för utsläpp av växthusgaser, förstärks. åtminstone en del av sina klimatkostnader. elektrifiering kan i vissa fall ingå. skatten bör därför behållas och i Regerings- investeringsstöd införs också för forskning, kansliet bereds nu frågan om att komplettera utveckling och testanläggningar av miljöteknik regleringen med införandet av en reduktionsplikt som medför minusutsläpp. för biodrivmedel i flyg. En hög inblandning av Naturvården behöver stärkas på ett sätt som hållbart förnybart bränsle ska ges ekonomiska bygger på legitimitet hos de människor och ska ta ledartröjan för att verksamheter som berörs i syfte att skydda omförhandla de internationella avtal och värdefull natur samt rödlistade och akut konventioner som sätter stopp för en skatt på flygbränsle som kan ersätta dagens skatt på som rättssäkerheten för markägare och företag Mindre regionala flygplatser som på- stärks och det säkerställs att markägare ska få verkas negativt av flygskatten får ett särskilt stöd. ekonomisk kompensation för inskränkningar i I syfte att minska utsläppen av koldioxid från ägande- och brukanderätten i den utsträckning gruvsektorn, och bidra till en globalt hållbar som de har rätt till. Anslagen för skydd av och utveckling, föreslår regeringen att nedsättning- åtgärder för värdefull natur, inklusive ersätt- arna av energi- och koldioxidskatten avskaffas för ningen till markägare, föreslås därför förstärkas. diesel som används i arbetsfordon vid tillverk- Bland annat ska berörda myndigheter ges bättre ningsprocessen i gruvindustriell verksamhet. förutsättningar att besluta om ersättning till beskattas kemikalier i viss markägare för skydd av skog med nyckelbiotops- elektronik för att driva på utvecklingen mot en För att öka kemikalieskattens till skogen ska värnas och stärkas. styreffekt föreslår regeringen att skattenivåerna De senaste årens låga grundvattennivåer och och det maximala skattebeloppet per vara höjs. torka ger en föraning om en framtid där vatten- För varor som innehåller mindre hälsofarliga brist kan bli allt vanligare. kemikalier finns fortsatt möjlighet till avdrag med därför att medel tillförs för att restaurera och anlägga våtmarker i syfte att stärka landskapets Det ska vara enklare och mer lönsamt att förmåga att hålla kvar och balansera vattenflöden, investera i förnybar energi för eget bruk, t.ex. i öka tillskottet till grundvattnet och förbättra Regeringen föreslår därför en utökning Våtmarker som restaureras och av stödet för installation av solceller för privat- nyanläggs bidrar också till biologisk mångfald, personer och företag. minskad klimatpåverkan och minskad över- För att havsmiljön ska förbättras föreslår ska fortsätta att vara ett ledande välfärds- regeringen att medel avsätts för en satsning på En väl utformad generell och skatte- havs- och vattenmiljön för ett renare hav. finansierad välfärd är viktig för att jämna ut är bl.a. att motverka övergödning och förstärka människors livsvillkor och bidra till jämlikhet och miljöövervakningen i havs- och vattenmiljöer. Dessutom främjar en sådan välfärd I kraftvärmeverk förbrukas fortfarande fossila en god ekonomisk utveckling. Till följd av målet om att senast välfärdstjänster ökar när befolkningen växer, 2045 inte ska ha några nettoutsläpp till atmosfä- särskilt när det blir fler barn och äldre. ren behöver utsläppen av koldioxid från svenska avser därför fortsätta att föra en politik som stärker välfärden. Kommunernas och landstingens ekonomiska förutsättningar är avgörande för hur välfärden kan stärkas. De senaste årens tillskott till kommuner och landsting har möjliggjort fler anställda inom vård, skola och omsorg. Mot bakgrund av de utmaningar som kommunsektorn möter behöver de generella bidragen till kommuner och landsting fortsätta att förstärkas i en jämn takt över mandatperioden. Den enskildas valfrihet är en central del av den svenska välfärdsmodellen. Därför behövs en mångfald av aktörer, goda villkor och enskilt drivna verksamheter inom välfärden som underlättar den enskildes aktiva val. I enlighet med januariavtalet kommer regeringen inte att lägga förslag som innebär vinstbegränsningar för privata aktörer. Höga kvalitetskrav ska vara styrande i välfärden och gälla alla aktörer. Alla aktörer inom välfärden, oavsett driftsform, ska ha likvärdiga villkor. Att förbättra tillgängligheten inom hälso- och sjukvården genom att fler får vård och att köerna minskar kommer att vara en av de viktigaste frågorna för regeringen denna mandat- period. Regeringen avser därför att införa en uppdaterad kömiljard som ingår i en generalplan för kortare köer. Alla som har rätt till stöd inom den personliga assistansen ska få det. Regeringen avser i ett första steg återkomma med en proposition med förslag som innebär att hjälp med andning och sond- matning ska utgöra grundläggande behov som kan ge rätt till personlig assistans. Regeringen föreslår vidare att medel tillförs för den statliga assistansersättningen. ska ha höga ambitioner som kunskaps- nation. Alla elever ska, oavsett kön eller social bakgrund, ges förutsättningar att nå målen för utbildningen. För att åstadkomma detta krävs en kunskapsskola som präglas av höga förväntningar på varje elev. Regeringen avser att arbeta vidare med förslag för att öka likvärdigheten i skolan. Det statliga stödet för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling ska förstärkas. En avgörande faktor för att höja resultaten i skolan är undervisningens kvalitet. För att undervisningen ska hålla en hög kvalitet behöver lärarna tid att förbereda och utveckla sin undervisning. används en alltför stor del av lärarnas tid till uppgifter som inte P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 direkt är kopplade till elevernas kunskapsutveck- ling. Regeringen föreslår därför en långsiktig satsning på lärarassistenter i skolan. Mäns våld mot kvinnor, våld i nära relationer, hedersrelaterat våld och förtryck ska bekämpas. Det behövs ett tydligt barnrättsperspektiv i arbetet mot hedersförtrycket. Regeringen avser därför att förstärka satsningarna på dessa områden, bl.a. genom att avsätta medel till kvinno- och tjejjourer. Regeringen föreslår även att medel avsätts till det nationella kompetens- teamet mot hedersvåld och förtryck och avser att återkomma med ett förslag som innebär att detta blir permanent. ska bidra till ett sammanhållet, långsiktigt och effektivt genom- förande av jämställdhetspolitiken. Delegationen mot segregation ska bidra till att minska och motverka segregation i samhället och förbättra situationen i områden med socioekonomiska utmaningar. Regeringen föreslår att myndig- heterna tillförs medel 2019, så att de kan fullgöra sina uppgifter. Ett levande och oberoende kulturliv är en viktig del av demokratin, genom att skapa en fri och kreativ arena för uttryck och åsiktsbildning. Fri entré på statliga museer möjliggör att fler kan ta del av det gemensamma kulturarvet. För att bibehålla den fria entrén föreslår regeringen att de statliga museerna tillförs ytterligare medel. För att utveckla den kommunala föreslår regeringen att det statliga bidraget till kommuner som bedriver kulturskoleverksamhet återinförs. Bidraget ska bl.a. göra mer jämlik och förbättra möjligheterna för barn och unga att delta i verksamhet i hela landet. Hela landet ska växa Politiken ska komma hela landet till del. Såväl landsbygd och glesbygd som mindre och större städer ska kunna utvecklas. Ett bättre företagsklimat förbättrar möjlig- heterna att leva och bo på landsbygden. Regeringen vill också satsa på utbildning och kommunikationer i hela landet. Bland annat föreslås en satsning på underhåll av enskilda vägar, gods på järnväg samt en förstärkt satsning på utbyggnad av bredband. Satsningarna är ett steg för att uppnå målet för en sammanhållen landsbygdspolitik. Regeringen avser att förstärka den statliga närvaron i hela landet. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Regeringens ambition är att servicekontor ska etableras på fler orter. Utgångspunkten är att Arbetsförmedlingen vid behov ska kunna erbjuda personliga möten i hela landet inom ramen för sitt myndighetsansvar. Regeringen kommer att återkomma avseende formerna för Arbets- förmedlingens framtida deltagande i serviceorga- nisationen. förslag ska fortsatt vara vägledande vid utvecklingen av servicekontoren. Klimatförändringarna förväntas leda till att extremväder i form av exempelvis torrperioder och värmeböljor blir vanligare framöver. ledde en osedvanligt varm och torr sommar till bränder och torka. För att ge bättre förut- sättningar för lantbrukare att hantera följderna av torkan föreslår regeringen en förstärkning av de stödjande åtgärderna. Medel föreslås vidare avsättas för den ersättning som berörda kommuner är berättigade till för kostnader förknippade med skogsbränderna och för att stärka kommunernas möjligheter att förebygga klimatrelaterade olyckor. En väl fungerande digital infrastruktur är avgörande för att människor ska kunna bo och arbeta i hela landet. Målet om att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst /s ligger fast. För att underlätta bredbandsutbyggnaden och öka möjligheterna att uppnå målet avsätts ytterligare medel 2019. Regeringen avser att återkomma när det gäller utformningen av investeringsstödet för hyres- bostäder och bostäder för studerande. Rege- ringen anser emellertid att redan inkomna ansökningar om stöd bör kunna behandlas och föreslår därför i propositionen Vårändrings- budget att medel avsätts för detta. Regeringen vill göra det möjligt att resa kollektivt med liten klimatpåverkan. ska därför ges i uppdrag att upphandla nattåg med dagliga avgångar till flera europeiska städer. Regeringen ska vidare agera för att göra det enklare att boka utlandsresor med tåg. sänktes mervärdesskatten på förevisning av naturområden och dylikt (naturguidning). tillkännagav att mervärdesskatten bör höjas till . Regeringen vill dock fortfarande främja möjligheterna att bedriva naturturism, inte minst i mindre företag och utanför storstads- områdena. Den lägre mervärdesskattesatsen på dessa tjänster bör därför bestå. bedömning redovisas vidare i propositionen Vårändringsbudget . Eftersom ingen ny regering hade tillträtt överlämnade övergångsregeringen en budgetproposition till . Budgetförslaget utgick från den beslutade budgeten justerad utifrån ett antal principer som tagits fram efter kontakter med företrädare för , , , och Liberalerna. beslutade dock en budget i enlighet med en gemensam reservation från och . Denna av beslutade budget är således utgångspunkten för redovisningen av reformförslagen. I tabell 2.1 redovisas förslagen i propositionen Vårändrings- budget . Tabell 2.1 Förslag till reformer och finansiering i propositionen Vårändringsbudget Fler ska komma i arbete Nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga Förlängd nedsättning av arbetsgivaravgifter för den Bibehållen nedsättning av moms på naturguidning Rusta arbetssökande för att möta arbetsgivares behov Krav på kollektivavtal i nystartsjobb tas bort LSS - rätt till stöd för andning och sondmatning Insatser för jämställdhet och mot hedersrelaterat våld Medel till och Delegationen Bibehållen fri entré på museer Hela landet ska växa Åtgärder och stöd till jordbruket till följd av Stärk bredbandsutbyggnaden i hela landet ska bli ett fossilfritt föregångsland Förstärkning Klimatklivet, inklusive biogas och Underlätta tågresor till utlandet, bl.a. nattåg Investeringsstöd för minusutsläpp, forskning, Skydd av värdefull natur, ersättning till markägare av Skydd av värdefull natur Åtgärder för värdefull natur, våtmarker P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Ändrad bränslebeskattning av viss värmeproduktion Nej till avskaffad flygskatt Avskaffad skattenedsättning för diesel i gruvindustriell Anvisade medel i budget1 som återtas Långsammare utbyggnad av särskilda utbildningar m.m. Anpassning av underutnyttjat statsbidrag för yrkesvux Summa reformer och finansiering Oundvikligheter och nödvändiga tillskott i Vårändringsbudget 2019 (netto) Summa effekt offentliga finanser 1Beslutad budget (bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62) . Källa: Egna beräkningar. 2.2Utsikter för svensk ekonomi Världsekonomin har vuxit snabbt . En kombination av flera faktorer har dock bidragit till att tillväxten mattats av i flera ekonomier och inledningen av 2019. Till viss del är avmattningen en följd av den starka konjunkturen, dvs. att ett alltmer ansträngt resursutnyttjande inte möjliggör samma snabba tillväxt som . Men även andra faktorer, som inte är direkt kopplade till konjunkturen, har troligen påverkat. Exempelvis påverkades BNP- tillväxten i flera stora ekonomier negativt av väderrelaterade faktorer . I har låga vattennivåer i floden till följd av sommarens torka lett till flaskhalsar i industriproduktionen och i bidrog översvämningar till att BNP minskade. Osäkerhet kring handelsrelationerna mellan framför allt och har därtill lett till en minskad optimism bland företagen, vilket P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 minskat den globala industriproduktionen och världshandeln. De mer dämpade utsikterna i världsekonomin har även medfört en ökad oro och därmed volatilitet på finansmarknaderna. Trots den handelspolitiska oron har tillväxten i varit stark, understödd av en gynnsam utveckling på arbetsmarknaden och en expansiv finanspolitik. Framöver väntas dock tillväxten i bli lägre, när både finans- och penning- politiken blir mindre expansiv. I euroområdet har tillväxten bromsat in snabbare än väntat. Den svaga utvecklingen förklaras delvis av tillfälliga faktorer, men euroområdet, som är en exportberoende region, förefaller också ha drabbats särskilt hårt av avmattningen i världs- handeln. Framöver väntas därtill hushållen öka sin konsumtion i långsammare takt, vilket verkar återhållande på BNP-tillväxten. I har tecken på en avmattning börjat synas i ekonomin. Myndigheterna har svarat med mer expansiv finans- och penningpolitik, vilket väntas stimulera ekonomin på kort sikt, men riskerar att bidra till att de finansiella obalanserna förvärras. Oljepriset sjönk under den senare delen av 2018, vilket har bidragit till en svagare ekonomisk utveckling i oljeproducerande länder som exempelvis . Ett lågt oljepris ger positiva konjunktureffekter för världsekonomin på kort sikt, men om det resulterar i en strukturellt och långsiktigt ökad oljekonsumtion är de negativa effekterna på klimatet stora. Sammantaget tyder olika förtroendeindikatorer på en dämpad utveckling i världsekonomin framöver. Tillväxten i sammanvägd BNP i de länder som är viktiga för utrikeshandel bedöms mattas av 2019, för att därefter växa ungefär i linje med genomsnittet . Inflationen i omvärlden bedöms öka något långsammare 2019, för att åter tillta något 2020. Det underliggande inflations- trycket i omvärlden förblir dock alltjämt lågt. Utvecklingen i svensk ekonomi Konjunkturläget har stärkts i och tillväxten har varit hög. Indikatorer tyder dock på en avmattning i BNP-tillväxten . Färre bostadsinvesteringar framöver väntas bidra negativt till BNP-tillväxten (tabell 2.2). har förvisso bostadspriserna stigit svagt, men var priserna fortfarande lägre än toppnivån 2017. Prisnedgången på bostäder beror sannolikt till största delen på ett högt utbud av nyproducerade lägenheter. Det höga utbudet och den lägre prisnivån har bidragit till ett minskat bostads- byggande. Även om en gynnsam utveckling på arbetsmarknaden och fortsatt låga räntor indikerar att efterfrågan på bostäder även fortsättningsvis kommer att vara relativt hög, talar det höga utbudet och den lägre prisnivån sammantaget för att bostadsbyggandet fortsätter att minska , dock från höga nivåer. Antalet påbörjade bostäder bedöms 2019 bli ca 50 000 och 2020 ca 45 000, vilket kan jämföras med genomsnittet om 32 400 2000–2018. Hushållens konfidensindikator i Konjunktur– barometern har sjunkit till en relativt låg nivå sett ur ett historiskt perspektiv. Detta bidrar till- sammans med en svagare utveckling av hushållens disponibla inkomster till att hushållens konsumt- ion förväntas växa i en mer måttlig takt 2019, jämfört . Ett i utgångsläget högt sparande, fortsatt låga räntor och en fortsatt stabil utveckling på arbetsmarknaden talar dock för att tillväxttakten i hushållens konsumtion åter stiger något 2020 och åren därefter. Utbudet av arbetskraft har ökat snabbt , vilket tillsammans med den starka konjunkturen har bidragit till en historiskt hög sysselsättningsgrad. Sysselsättningsgraden har ökat tydligt bland både kvinnor och män, som arbetslösheten har minskat. Framöver väntas ökningen i sysselsättning avta som en följd av den förväntade konjunktur- försvagningen. som utvecklingen på arbetsmark- naden varit gynnsam, vilket även visat sig i en stark tillväxt i antalet arbetade timmar, har produktiviteten endast ökat svagt . Så har även varit fallet i många andra jämförbara länder. Framöver väntas produktivitetstillväxten stiga något. Resursutnyttjandet bedöms vara högre än normalt. Långa rekryteringstider i näringslivet tyder på att det är svårare än vanligt för företagen att rekrytera den arbetskraft de efterfrågar. Även Arbetsförmedlingens arbets- givarundersökning visar att arbetsgivarna upplever brist på arbetskraft, särskilt inom den offentliga sektorn. Det finns även indikatorer som tyder på att företagen utnyttjar befintlig produktionskapacitet i större utsträckning än Exempelvis är kapacitetsutnyttjandet inom industrin enligt på en högre nivå än det historiska genomsnittet. Det relativt höga resursutnyttjandet på arbets- marknaden har ännu inte gett något tydligt avtryck i löneökningstakten. Löneökningarna förväntas stiga något 2019–2022, bl.a. på grund av en gradvis stigande produktivitetstillväxt, stigande löner i omvärlden och en fortsatt stabil arbetsmarknadsutveckling. Den svaga produkti- vitetstillväxten bidrar dock till att arbets- kostnaderna per producerad enhet stiger relativt snabbt. Detta driver upp kostnadsutvecklingen i företagen och håller uppe inflationstakten . I takt med att den underliggande inflationen stiger väntas gradvis höja reporäntan. Kronan har försvagats . En viss förstärkning av kronan med en återgång till historiskt mer normala nivåer förväntas . Tabell 2.2 Makroekonomiska nyckeltal Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2018, prognos 2019–2022 Sysselsatta, 15–74 år 15–74 år 20–64 år Arbetslöshet6, 15–74 år 2Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Potentiell BNP är en bedömning. 3Procent av befolkningen inom respektive åldersgrupp. 4Enligt nationalräkenskaperna, kalenderkorrigerad. 5Förädlingsvärde i hela ekonomin till baspris per arbetad timme. 6Procent av arbetskraften. 7Timlön enligt konjunkturlönestatistiken är en prognos även för 201 8. 8BNP-prognoser för omvärlden sammanviktade med KIX-vikter, ett mått på respektive lands betydelse för svensk utrikeshandel. Källor: , , Macrobond och egna beräkningar. Regeringens politik syftar till att stärka välståndet i en bredare bemärkelse. För att bättre beskriva P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 ekonomins långsiktiga hållbarhet och utveck- lingen av befolkningens livskvalitet redovisar regeringen kompletterande indikatorer som belyser ekonomiska, miljömässiga och sociala aspekter av livskvalitet (se vidare avsnitt 3.10). Skillnader i livsvillkor samt fördelning av makt och resurser baserade på kön är samhällsproblem som kan och ska motverkas, bl.a. genom politiska beslut. I regeringens arbete på detta område ingår att använda jämställdhetsbudgetering. På så sätt beaktas konsekvenser för jämställdheten redan från början när förslag och reformer utformas och när beslut fattas om politikens inriktning och om fördelningen av resurser. Den offentliga sektorns finanser Den offentliga sektorns finanser är starka. Det finansiella sparandet uppgick av BNP. Sparandet beräknas 2019 försvagas något i förhållande till 2018, främst till följd av de åtgärder som beslutats i . bedöms överskottet i de offent- liga finanserna successivt växa, för att 2022 uppgå till av BNP (tabell 2.3). Där- med förväntas de offentliga finanserna uppvisa överskott samtliga år under den kommande mandatperioden.