prop · H603101 · 2019-04-15 00:00:00 — Jämfört med föregående år blev utfallet för anslaget 1:8 Stöd till kommuner för ökat bostads- byggande (22,) lägre. Hela det anvisade anslagsbeloppet utnytt- jades 2018 och det lägre anslagsutfallet motsvarar minskningen av anvisade medel jämfört med föregående år. Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande högre än 2017 Utfallet för anslaget 1:9 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande blev (211,5 pro- cent) högre än föregående år. Anslagsutfallet beror på omfattningen av färdigställda och slut- redovisade byggprojekt för vilka investeringsstöd har beviljats. Byggprojekten är fleråriga och färdigställs i normalfallet två till efter beviljandebeslut och de första beviljandebesluten för investeringsstödet fattades . Jämfört med föregående år ökade omfattningen av färdigställda och slutredovisade byggprojekt. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Tabell 2.85 UO 18 Beställningsbemyndiganden Bidrag till åtgärder mot Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan de beslutade bemyndigandena och de utestående åtagandena uppgick till . Underskriftsmening och underskrift återfinns i stället i en separat handling. Enligt 2 kap. 8 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag med tillhö- rande föreskrifter från ska undertecknandet ske i dokumentet årsredo- visning och inte i en annan handling. Detta innebär att årsredovisningen inte är fullständig. Myndigheten har även fått en upplysning i revisionsberättelsen avseende årsredovisningen . Upplysning av särskild betydelse vill fästa uppmärksamhet på sidan 10 i årsredovisningen, där Fastighetsmäklar- inspektionen redovisar resultatet av avgiftsbelagd verksamhet där avgifterna inte disponeras. Som framgår av tabell 4 finns ett stort överskott för de årliga avgifterna respektive ett stort underskott för ansökningsavgifterna. På grund av den eko- nomiska styrningen för dessa resultatområden har myndigheten inte getts möjlighet att efterleva de ekonomiska målen. Tabell 2.86 UO 18 Garantier iakttagelser – årlig revision Fastighetsmäklarinspektionen Fastighetsmäklarinspektionen har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. Fastighetsmäklarinspektionens årsredovisning saknar underskriftsmening och underskrift från S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 2.4.19 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Tabell 2.87 UO 19 Anslag -5,8 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden -17,7 1:3 (2015) Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden -8,8 Utgiftsområdet omfattar i huvudsak medel för hållbara regionala tillväxtinsatser i form av projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd och utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden. Utfallet blev , vilket är (8,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2017 blev utgifterna (27,4 pro- cent) högre. Lägre utfall än beräknat för regionala tillväxtåtgärder Utfallet för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder blev , vilket är (5,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror bl.a. på att utbetalningar för riskkapitalsatsningen fond-i-fond inte skett samt att utgifterna för olika former av stöd varit något lägre än beräknat. Högre utfall än beräknat för transportbidrag Utfallet för anslaget 1:2 Transportbidrag blev , vilket är (6,) högre än anvisat i statens budget. I enlighet med propositionen Höständringsbudget anvisade ytterligare 20 mil- joner kronor. Utgifterna ökade mer än beräknat, då bl.a. den starka konjunkturen ledde till en ökad omfattning av bidragsgrundande transporter. Dessutom har ändringar i EU:s gruppundantags- förordning nr 651/2014 (GBER) medfört utvidgade möjligheter för bl.a. livsmedelsföretag att kunna få transportbidrag. Utfallet för anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –uppgick till , vilket är 251 miljoner kronor (17,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror bl.a. på förseningar av flera projekt i uppstartsfasen samt lägre investerings- takt än beräknat i stora infrastrukturprojekt. Satsningen på socioekonomiskt eftersatta kommuner och områden medförde högre utgifter Utfallet för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder blev (41,) högre än 2017. Det beror främst på att förordningen (2018:152) om statsbidrag till socioekonomiskt eftersatta kommuner trädde i kraft . Högre utfall än beräknat för regionalfonden Jämfört med föregående år blev utfallet 155 mil- joner kronor (15,) högre för anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020. Det beror på att allt fler projekt är i en genomförandefas, vilket innebär ökade utgifter. Tabell 2.88 UO 19 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på 9 750 miljoner S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyn- digandena och de utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden avser i huvudsak bemyndigandet för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Den främsta anledningen till skillnaden är att sats- ningen på socioekonomiskt eftersatta kommuner blev mindre än beräknat. Övervägande delen av de stöd som beslutas för bemyndigandet för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder är fleråriga samverkansprojekt med många olika offentliga och privata aktörer eller fleråriga företagsinvesteringar. De aktörer som kan fatta beslut om framtida åtaganden har därför små möjligheter att påverka stödens utbetalningstakt. Behovet av att fatta långsiktiga beslut, med stöd av bemyndigande, har varit mindre än vad som tidigare beräknats. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 2.4.20 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Tabell 2.89 UO 20 Anslag -7,5 -2,7 Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden -11,0 -38,1 Åtgärder för havs- och vattenmiljö -3,1 Insatser för internationella klimatinvesteringar -15,8 Skydd av värdefull natur -50,2 Investeringsstöd för gröna städer -1,0 -59,3 för miljö, areella näringar och -15,8 för miljö, areella näringar och -2,9 -3,1 Utgiftsområdet omfattar områdena Miljöpolitik och Miljöforskning. Området Miljöpolitik avser bl.a. frågor som rör klimat, naturvård, havs- och vattenvård. Området Miljöforskning består främst av forskning om miljö- och samhälls- byggande vid för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). Utfallet för utgiftsområdet uppgick till och är därmed 335 mil- joner kronor (3,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2017 blev utfallet (34,) högre. Försenade utbetalningar för saneringsåtgärder för bostadsbyggande Utfallet för anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden blev , vilket är (11,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror framför allt på att utgifterna för saneringsåtgärder för bo- stadsbyggande blev lägre än budgeterat. ansökningar har ökat, men ansökningarna behöver ofta kompletteras och det tar ofta att komma i gång med saneringsarbetet, vilket påverkar utbetalningstakten. Ökad efterfrågan på supermiljöbilspremien Utfallet för anslaget 1:8 Supermiljöbilspremie blev . Det är (29,) högre än anvisat i den ursprungliga budgeten. I enlighet med propositionen Höst- ändringsbudget anvisades ytterligare eftersom efterfrågan av supermiljöbilspremien var högre än beräknat. Lägre bidragsutbetalningar för klimatanpassningar än anvisat i statens budget Utfallet för anslaget 1:10 Klimatanpassning upp- gick till , vilket är (38,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror på färre ansökningar än beräknat för skredsäkring längs och på S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 lägre utbetalningar än beräknat av bidrag till myndigheter för deras arbete med klimat- förändringar. En del medel på anslaget betalades inte ut alls. Dessa medel får betalas ut först efter beslut av regeringen och regeringen har inte fattat några beslut om dessa . Insatser för internationella klimatinvesteringar blev lägre än anvisat, stöd för företagens klimatkompensation genomfördes inte Utfallet för anslaget 1:12 Insatser för inter- nationella klimatinvesteringar blev , vilket är (15,8 pro- cent) lägre än anvisat i statens budget. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget anvisade ytterligare för att kunna betala ut bidrag till företag som klimatkompenserar sina växthusutsläpp. Inga bidrag betalades dock ut. Bidraget får endast betalas ut efter beslut av regeringen och regeringen har inte fattat några sådana beslut och valde att dra tillbaka förslaget på grund av förändrade förutsättningar för att genomföra klimatkompensationen. Det lägre utfallet beror också på att inter- nationella samarbetsformer var i uppbyggnadsfas samt förseningar av ingångna avtal kopplat till insatser under Kyotoprotokollet. Även långa leveranstider för elbussar medförde lägre utgifter än beräknat. Utfallet för anslaget 1:17 Elbusspremie uppgick till . Det är (50,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Premien riktas mot offentliga kollektiv- trafikaktörer och privata företag. Orsaken till det lägre utfallet var främst långa leveranstider av elbussar. Utfallet för anslaget 1:19 Elfordonspremie blev , vilket är (20,) lägre än anvisat. Anslaget anvisades ytterligare i enlighet med propositionen Vårändringsbudget och ändrade namn från Elcykelpremie, eftersom premien i form av bidrag kom att även omfatta eldrivna utombordsmotorer förutom eldrivna cyklar, mopeder och motorcyklar. har 96 869 ansökningar om bidrag till privatpersoner beviljats, varav av bidragsmottagarna var män och var kvinnor. Av de utbetalda bidragen var bidrag till elcyklar, för vilka det genomsnittliga bidraget var . upphörde möjligheten att ansöka om bidraget. Anslaget 1:20 Industriklivet uppgick till . Det är (59,) lägre än anvisat. Satsningen syftar till att bidra till att minska industrins process- relaterade utsläpp av växthusgaser. Det handlar om processer som forskning, förstudier och investeringar som oftast löper . Det lägre utfallet förklaras av att verksamheten befinner sig under uppstartsfas och stödet kräver godkännande av Europeiska kommissionen som har en handläggningstid . Högre utfall för åtgärder för värdefull natur jämfört med Utfallet för anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur blev , vilket är (28,) högre än föregående år. Anslaget anvisades mer jämfört med , vilket möjliggjorde högre utbetalningar av bidrag till bl.a. länsstyrelserna. har fler åtgärder vidtagits för att bevara och tillgängliggöra skyddade områden. Även nya satsningar på våtmarker genomfördes. Högre utfall för saneringsåtgärder Utfallet för anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden blev (13,) högre än föregående år och uppgick till . Det beror framför allt på att utgifterna för efterbehandling av förorenade områden ökade, varav gick till efterbehandling inför bostadsbyggande. har fattat 51 beslut om medel till åtgärder för att återställa och sanera förorenade områden jämfört med 60 beslut , där både hanteringskostnaden och de fördelade medlen har ökat. Nytt bonus–malus-system för vissa fordon Utfallet för anslaget 1:8 Supermiljöbilspremie blev (28,) lägre än 2017. Det beror på att supermiljöbilspremien upphörde . infördes i stället ett nytt s.k. bonus–malus-system för vissa fordon som ersatte supermiljöbilspremien. Systemet innebär att miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid premieras vid inköps- tillfället med en bonus, medan fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid belastas med högre skatt. fanns 17 252 fordon som troligt- vis är berättigade till premien men utbetalning av bonus kan ske tidigast från köpet av Det innebär att dessa utestående som maximalt uppgår till kommer att belasta anslag för klimatbonus. Ökat intresse för satsningen Klimatklivet Utfallet för anslaget 1:16 Klimatinvestering uppgick till . Det är (152,) högre än föregående år. Det högre utfallet beror främst på utgifter i samband med satsningar på det s.k. Klimatklivet, som stöder åtgärder för utsläppsminskning. Antalet beviljade ansökningar uppgick till 1 996, vilket var en ökning med 1 198 () jämfört med föregående år. Ett nytt ladda-hemma-stöd infördes i form av bidrag till privatpersoner för installation av laddningspunkt till elfordon. Totalt betalades ut till 3 336 bidragsmottagare. Andelen bidragsmottagare som var män uppgick till , medan var kvinnor. Ökat intresse för elbusspremien ger högre utfall än föregående år Utfallet för anslaget 1:17 Elbusspremie uppgick till , vilket är 46 miljoner kro- nor högre än 2017. Det beror på att fler aktörer sökt stödet . ändrades också förordningen (2016:836) om elbusspremie så att fler blev berättigade att söka stödet. Förändringarna i förordningen innebär också att de faktiska merkostnaderna av att bussen drivs av el täcks av premien. Nya satsningar på gröna städer, elfordon samt minskat utsläpp uppfördes tre nya anslag inom utgiftsområdet, anslaget 1:18 Investeringsstöd för gröna städer, 1:19 Elfordonspremie samt 1:20 Industriklivet, vilket påverkar jämförelsen mellan åren. Utfallet för anslaget 1:18 Investeringsstöd för gröna städer uppgick till . Investeringsstödet är ett bidrag till kommuner för att utveckla städer till gröna och hälsosamma platser där det finns möjlighet att teckna avtal om fleråriga projekt. Utfallet för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning uppgick till , vilket är (19,) högre än 2017. Det beror på fler satsningar på nationella S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 forskningsprogram och strategiska innovations- områden inom forskningsområdena miljö och hållbart samhällsbyggande. Tabell 2.90 UO 20 Beställningsbemyndiganden Åtgärder för havs- och Skydd av värdefull natur miljö, areella näringar Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyn- digandena och de utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden för bemyndigandet för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning uppgick till . Detta berodde på att Formas liksom har haft fler ettåriga utlysningar och färre fleråriga utlysningar. De kortare utlysningarna beror på en avvaktan på riktningen forskning. För anslaget 1:16 Klimatinvesteringar har tecknat avtal på S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 utan att ha ett bemyndigande. Dessa åtaganden ryms dock inom det av beslutade bemyndigande. iakttagelser – årlig revision Kemikalieinspektionen har fått en revisions- berättelse med upplysning avseende sin årsredo- visning . Upplysning av särskild betydelse vill fästa uppmärksamhet på sidan 103 i årsredovisningen, där Kemikalieinspekt- ionen redovisar resultatet av avgiftsbelagd verksamhet där avgifterna inte disponeras. Som framgår av tabell 51 finns ett stort överskott för allmänkemikalieavgifter respektive ett stort underskott för bekämpningsmedel och dispens- avgifter. På grund av otydligheter i den eko- nomiska styrningen för dessa resultatområden har myndigheten inte getts möjlighet att efterleva de ekonomiska målen. RiR 2018:17 Skyddet av värdefull skog har granskat om statens insatser för skydd av värdefull skog på ett effektivt sätt bidrar till att nå och regeringens målsättningar för miljö och friluftsliv. Regeringen har i skrivelsen om skyddet av värdefull skog (skr. 2018/19:25) redovisat sin bedömning och be- slutade insatser med anledning av gransknings- rapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har behandlat regeringens skrivelse (bet. 2018/19:MJU8, rskr. 2018/19:146 och rskr. 2018/19:147). RiR 2018:31 Bädda för bättre tillsyn – statens vägledning av tillsyn har granskat den statliga tillsynsvägledningen till tillsyn inom fyra områden: alkoholtillsyn, kemikalietillsyn, livsmedelskontroll och del av miljötillsynen. Regeringen har i skrivelsen om statens vägledning av tillsyn (skr. 2018/2019:87) redovisat vilka åtgärder som avses vidtas med anledning av Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 2.4.21 Utgiftsområde 21 Energi Tabell 2.91 UO 21 Anslag -0,9 -8,4 -2,5 -31,1 -1,3 -2,4 Utgiftsområdet omfattar frågor om tillförsel, distribution och användning av energi och syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrens- kraft och försörjningstrygghet. Det är främst , Energimarknads- inspektionen och som ansvarar för att genomföra åtgärderna inom området. Utfallet uppgick till och blev därmed (2,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (17,). Nästan till stöd för solceller Utfallet för anslaget 1:7 Energiteknik uppgick till . Det är (6,) högre än anvisat och (66,) högre än med föregående år. Totalt har fördelat till länsstyrelserna för solcellsstödet . Föregående år uppgick beloppet till . I enlighet med propositionen Vårändringsbudget anvisades anslaget ytterligare , dels tillfördes ytterligare medel för stödet dels tillfördes länsstyrelserna ytterligare medel för att kunna ta hand om och besluta om ansökningar för solcellsstöd. Tabell 2.92 UO 21 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndigandena och de utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden är huvudsakligen hänförlig till bemyndigandet för anslaget 1:4 Energiforskning och beror på att det för anslaget finns behov av ett stort bemyndigande för att möjliggöra långsiktiga och omfattande åtaganden som exempelvis stor- skaliga demonstrationsanläggningar. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 av bemyndigandet har ökat och förväntas öka kommande år. Tabell 2.93 UO 21 Utlåning Delägarlån till bolag i vilka Lån till företag som bedriver Inom utgiftsområdet uppgick låneramen som beslutat om till . Utestående lån vid utgången av 2018 var . Tabell 2.94 UO 21 Inomstatliga lån Svenska kraftnäts lån i och utanför S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 2.4.22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Tabell 2.95 UO 22 Anslag Utveckling av statens transportinfrastruktur -8,1 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser -53,1 Från EU-budgeten finansierade stöd till -31,0 -0,9 -1,3 -5,7 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation -4,5 Utgiftsområdet omfattar transportpolitiken och politiken för informationssamhället. Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (6,). ansvarar för den långsiktiga infrastrukturplaneringen för vägtrafik, järnvägs- trafik, sjöfart och luftfart samt för att bygga och driva statliga vägar och järnvägar. Hur mycket investerar bestäms av anvisade anslag, de lån som tar upp och de tillskott myndigheten får via medfinansiering i form av externa bidrag. Utfallet som redovisas här utgörs av endast den verksamhet som finansieras med anslag. Den största delen av utgiftsområdet i detta avsnitt är två trafikslagsöverskridande anslag. Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur används för investeringar och andra åtgärder för att utveckla transport- systemet och anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur används för att vidmakthålla den befintliga infrastrukturens funktion. Lägre investeringar och lågt ränteläge medför lägre utgifter för utveckling av statens transportinfra- struktur Utfallet för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur blev 23 440 miljoner kro- nor, vilket är (8,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror framför allt på att utgifterna för väginvesteringar blev lägre än beräknat på grund av att färre investeringsprojekt har genomförts. Avvikelsen mot statens budget beror också på det låga ränteläget 2018, vilket medförde att räntekostnaderna blev lägre än beräknat. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget anvisade ytterligare till investeringar i infrastruktur för flygtrafik. Luftartsinvestering- arna blev högre än beräknat i statens budget, vilket beror på utbetalningar av bidrag för byggandet av Sälens flygplats. Övriga investeringar blev totalt lägre än beräknat, vilket till stor del beror på senareläggning av bidragsutbetalningar. Samman- lagt har utnyttjats till stads- miljöavtal med kommuner och landsting för att en större andel resor i städer ska ske med kollektivtrafik. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Utgifterna för stadsmiljöavtal blev dock (57,) lägre än beräknat. Utfallet för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur blev , vilket är (7,) högre än anvisat i statens budget. Det beror till stor del på vädret som t.ex. innebar ökade kostnader för snöröjning. EU ger normalt bidrag till projekt och studier för investeringar i transportinfrastruktur som ingår i det transeuropeiska transport- nätverket (TEN). Bidragen från EU redovisas på inkomstsidan av statens budget (inkomsttitel ) och de aktuella projektens utfall belastar sedan anslaget 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk. Bidragen från EU är en medfinansiering som utökar den totala ramen för investeringar i transportinfrastruktur. Utfallet för anslaget blev , vilket är (31,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror på att har erhållit mindre bidrag från EU än vad som beräknats. De största bidragen avsåg ett bidrag för utbyggnad till dubbelspår på godsstråket genom Bergslagen, som uppgick till och ett bidrag för åtgärder för intelligenta transport- system som uppgick till . Utfallet för anslaget 1:11 Trängselskatt i blev , vilket är (51,) högre än anvisat. Anslaget används huvudsakligen till investeringar i Förbifart och andra väganknutna projekt i , i enlighet med den s.k. Stockholmsöverens- kommelsen. Anslaget används också till med- finansiering av tunnelbaneutbyggnad i och finansierar även system- och administrationskostnader för trängselskattesystemet i . De anvisade medlen i statens budget är en beräkning av hur stora intäkterna från trängselskattesystemet väntas bli. Det största projektet i Stockholms- överenskommelsen är E4 Förbifart , som är en ny sträckning för E4 väster om . Att utfallet blev högre än anvisat beror till största delen på att det ingående anslagssparande har förbrukats till följd av ökad produktion i projektet förbifart . Utfallet för anslaget 1:14 Trängselskatt i blev , vilket är (1,) lägre än anvisat. Anslaget används i huvudsak till investeringar i kollektiv- trafik, järnväg och väg. Några sådana investe- ringar är Västlänken och en ny vägtunnel under och järnvägsbro över vid . Anslaget finansierar även system- och administ- rationskostnader för trängselskattesystemet i . Väginvesteringarna ökade och järnvägsinvesteringarna minskade I tabell 2.96 och tabell 2.97 jämförs utfallen för anslagen 1:1 Utveckling av statens transport- infrastruktur och 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur med utfallet för mot- svarande anslag 2017. Tabell 2.96 Utveckling av statens transportinfrastruktur Investeringar i regional plan Räntor och återbetalning av lån för järnvägar Räntor och återbetalning av lån för vägar Bidrag till och Öresundsbrokonsortiet Större järnvägsinvesteringar enligt nationell plan Större väginvesteringar enligt nationell plan Trimning och effektivisering samt Planering, stöd och myndighetsutövning Summa anslag utveckling av statens Utfallet för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur blev 23 440 miljoner kro- nor. Det är (2,) högre än 2017. De största utgifterna under anslaget är större järnvägsinvesteringar enligt den nationella planen. Dessa utgifter uppgick till , en minskning med (9,). Som exempel på stora banprojekt som ingår i den nationella planen kan nämnas: – Ökad kapacitet avseende sträckan –() –Västsvenska paketet i –Ostlänken, en ny dubbelspårig höghastig- hetsjärnväg mellan och . Utgifterna för större väginvesteringar enligt nationell plan uppgick till , vilket är en ökning med (13,). Som exempel på vägprojekt som ingår i den nationella planen och som pågick kan nämnas: –E4 Förbifart , –Västsvenska paketet i , –Väg 73 , –Väg 267 –Stäket och –E22 Hurva–.