prop · H60357 · 2019-02-28 00:00:00 — har i en rapport visat att elevens socioekonomiska bakgrund har fått ökad betydelse för elevens betygsresultat.42 Även om granskningens resultat visar positiva effekter på vissa av utfallen står resultaten inte i motsättning till den Analyser av familjebakgrundens betydelse för skolresultaten och skillnader mellan skolor. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ”brain drain” som och fann evidens för. Förekomsten av sådana mekanismer kan öka kvalitetsskillnader skolorna emellan som samvarierar med betygsnivå. Det kan minska likvärdigheten eftersom de elever som bäst behöver skolor av hög kvalitet inte kommer in på dem. De kommuner som studeras i denna granskning tillhör storstadsregioner där eleverna har goda förutsättningar att välja utbildning och gymnasieskola eftersom utbudet är stort. De positiva effekter som vi observerar ligger därför troligen i överkant i jämförelse med landet som helhet. har också i en rapport44 bekräftat att förutsättningarna för elevers skolval varierar beroende på var i landet de bor. Elever som inte bor i storstadsregioner har inte samma valmöjligheter, och elever som bor i glesbygd har inte alltid några valmöjligheter överhuvudtaget. lämnar med utgångspunkt från denna granskning inte några rekommendationer. Vi vill dock särskilt fästa uppmärksamheten på att de positiva effekter som de utökade möjligheterna att välja gymnasieskola inte förefaller ha kommit alla elever tillgodo. För att motverka en negativ utveckling av gymnasieskolans likvärdighet är det därför viktigt att fortsätta arbetet med att säkerställa att alla skolor har hög kvalitet men även säkerställa att alla elever får det stöd och den information de behöver för att göra bästa möjliga val av gymnasieskola utifrån sina förutsättningar. 43Söderström och Uusitalo. Det svåra valet. R I K S R E V I S I O N E N L Å N G S I K T I G A E F F E K T E R A V U T Ö K A D E V A L M Ö J L I G H E T E R T I L L G Y M N A S I E S K O L A N Böhlmark, A. och , H. med förändringar i skolan: Vad har hänt med likvärdigheten? SNS-forskningsrapport, 2011. Böhlmark, A och , M. Independent schools and long-run educational outcomes: Evidence from ’s large scale voucher reform. , A. och , D. A Practitioner’s Guide to Cluster-Robust Inference. 2 (2015). , , , M. och Wondratschek, V. ’s school choice reform and equality of opportunity. IFAU Working paper 2014:16, 2014. Hanushek, E.A., , , , L.M. och Rivkin, S.G., 2003. 18 (2003): 527–544. , H., Häggblom, J., , , , , , A., Vikman, U. och , B. Decentralisering, skolval och fristående skolor: resultat och likvärdighet i svensk skola. Hoxby, C. in the Classroom: Learning from Gender and Race Variation. NBER Working Paper No. Country Note – Result from 2015. Likvärdig utbildning i svensk grundskola? En kvantitativ analys av likvärdighet . Det svåra valet. TIMSS Advanced 2015. Analyser av familjebakgrundens betydelse för skolresultaten och skillnader mellan skolor. och , M.A. Classroom and Student . , K. Estimating peer effects in Swedish high school using school, teacher, and student fixed effects. Economics of , vol. 28 (2009): 329–336. , M. och Uusitalo, R. School Choice and Segregation: Evidence from an Admission Reform. (2010). 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Vlachos, J. Betygets värde. En analys av hur konkurrens påverkar betygssättningen vid svenska skolor. Uppdragsforskningsrapport: 2010:6. Wondratschek, V., , och , M. The shortand long-term effects of school choice on student outcomes: evidence from a school choice reform in . IFAU Working paper 2013:20. Östh, J., , och , B. School choice and increasing performance differences: A counterfactual approach. 2 (2013): 407–425. Skollag (2010:800). 1991/92:95 om valfrihet och fristående skolor. 1992/93:230 Valfrihet i skolan. 2006/07:71 Frisökning – ökade valmöjligheter till gymnasieskolan, m.m. betänkande 1991/92: UbU22. betänkande 1992/93: UbU17. betänkande 2006/07: UbU15. Riksdagsskrivelse 1991/92:346. Riksdagsskrivelse 1992/93:406. Riksdagsskrivelse 2006/07:163. Svar via e-post från SKL på frågor från RiR, . Svar via e-post från på frågor från RiR, . Svar via e-post från kommun på frågor från RiR, . Minnesanteckningar intervju med handläggare på antagningsenheten i kommun . Minnesanteckningar intervju med handläggare på antagningsenheten i kommun . Minnesanteckningar intervju med handläggare på antagningsenheten i kommun . R I K S R E V I S I O N E N L Å N G S I K T I G A E F F E K T E R A V U T Ö K A D E V A L M Ö J L I G H E T E R T I L L G Y M N A S I E S K O L A N Urvalet består av de elever som har gått ut en eller enskild gymnasieskola med avgångsåren 1996–2005. Urvalet begränsar sig även till de elever som gick direkt till gymnasieskolan efter avslutad grundskola för att få så jämförbara grupper som möjligt. Data är klustrat på kommun. Endast elever i och kommunerna ingår. I urvalet ingår både fristående och kommunala huvudmän. Däremot ingår inte elever som läste individuella programmet eftersom dessa elever undantogs möjligheten att välja skola. Data har levererats av () via MONA45-systemet och utgörs av uppgifter från registret avgångna från gymnasieskolan, slutbetyg i åk 9 och . Uppgifterna rör vilka skolor som individen har gått i, vilket år och i vilken kommun, men även bakgrundsinformation såsom kön, föräldrars utbildningsnivå och eventuell utländsk bakgrund. Information om i vilken kommun eleven gick i gymnasieskolan och avgångsår används för att identifiera huruvida eleven hade utökade möjligheter att välja gymnasieutbildning. Utfallsvariablerna är sannolikheten att ha en inkomst efter avslutad gymnasieskola, inkomstnivå47, sannolikheten att ha varit arbetslös och sannolikheten att ha en avslutad högre utbildning . Endast inkomster från det tionde året efter avslutad gymnasieskola används, vilket kan bli missvisande om det finns systematiska skillnader mellan jämförelsegrupperna i övergång till högre studier vilket leder till sena inkomster. Därför görs även analyser med arbetslöshet som utfall för att fånga ytterligare en aspekt av arbetsmarknadsutfall. För att analysera effekter på elevernas utbildningskarriärer skattas sannolikheten för att ha en eftergymnasial utbildning utifrån om eleven hade utökade valmöjligheter till gymnasieskolan eller inte. Detta gör att alla eftergymnasiala utbildningar likställs, och vi särskiljer inte de som exempelvis har en kandidatexamen och de som har en doktorsexamen. Det beror på att det kan finnas individer som vid den observerade tidpunkten exempelvis har en magisterexamen men som doktorerar. 45Microdata Online Access. 46Longitudinell integrationsdatabas för sjukförsäkrings- och arbetsmarknadsstudier. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N För att besvara frågorna i granskningen används kvantitativa metoder och den identifierande strategin liknar den som och (2010) använde. De utnyttjade det faktum att gav eleverna möjlighet att välja både program och gymnasieskola. infördes möjligheten för alla elever i hela länet i ett gemensamt samverkansområde. Granskningen inkluderar utöver även och som också införde utökade valmöjligheter före andra kommuner. Vidare inkluderas även och som jämförelsekommuner, utöver kommunerna i som och (2010) använde. Detta tillvägagångssätt innebär att vi kan jämföra liknande elever i olika kommuner som hade, respektive inte hade, möjligheten att välja gymnasieskola. På så vis kan vi skatta genomsnittseffekten av möjligheten att välja skola. En så kallad differences-in-differences-ansats används. I modellen jämförs det långsiktiga utfallet i form av högsta uppnådda utbildningsnivå och arbetsmarknadsutfallet i form av inkomster48 och arbetslöshet för individer som hade möjlighet att välja med de som inte hade möjlighet att välja skola. Detta skattas med följande ekvation: = �������� + ���������������� ∗ � � � � � +� � � �������������������������������� är utfallet för individ i i kommun m t. T är en dummyvariabel som antar värdet ett (1) för elever i kommuner som infört möjligheten att välja skola och elever i skolor med enskild huvudman, och noll för övriga. vektor med elevens individkaraktäristika såsom kön, föräldrars utbildningsnivå ��������������������������������huruvida eleven har utländsk����������������������������������������bakgrund. �������� fångar kommunspecifika effekter och är en årsdummy. är en trendvariabel som tillsammans med variabeln kommunspecifika effekter fångar de kommunspecifika trenderna eftersom det kan finnas systematiska skillnader mellan kommunerna i exempelvis etablering av friskolor och andel med utländsk bakgrund, vilket i sin tur kan���������������� påverka hur sammansättningen på vårt urval varierar mellan kommuner. Något ingångsvärde används inte, såsom exempelvis avgångsbetygen från , vilket beror på att värdet är endogent, det vill säga betygsnivån samvarierar med reformerna på så sätt att betygen ökar när reformen införs. 48Kontant bruttolön (LoneInk), redovisas i . R I K S R E V I S I O N E N L Å N G S I K T I G A E F F E K T E R A V U T Ö K A D E V A L M Ö J L I G H E T E R T I L L G Y M N A S I E S K O L A N I och med reformerna blev betygen viktigare, vilket i sin tur gjorde att eleverna ansträngde sig mer (se Vlachos 2010). Det går inte att urskilja vilka elever som har gjort ett aktivt val eftersom eleven kan ha aktivt valt den skola som hen också skulle ha gått i utan förändringen, och därför kan vi endast skatta effekten av möjligheten att välja gymnasieskola. Behandlingen är således elevens möjlighet att välja gymnasieskola jämfört med att inte ha detta val. Effekten skattas även för olika delar av fördelningen, exempelvis för elever vars föräldrar har låg respektive hög utbildningsnivå och utifrån om eleven har utländsk bakgrund eller inte. Syftet är att undersöka om det finns så kallade ickelinjära effekter. Det kan vara så att det inte finns någon identifierbar genomsnittlig effekt av reformerna, vilket kan bero på att reformerna har olika effekt beroende på elevens skolprestationer. Reformerna kan alltså ha en effekt för elever med höga betyg och en annan för svagpresterande elever. Därför interageras föräldrars utbildningsnivå och eventuell utländsk bakgrund med dummyvariabeln T, enligt ekvation 2 nedan, där Z representerar antingen föräldrarnas utbildningsnivå eller utländsk bakgrund. Här används alltså utländsk bakgrund och föräldrars utbildningsnivå som en proxy för förmåga. = �������� + ���������������� + ������������������������������������������������ + ���������������� + �������������������������������������������������������� ∗ � ���������� � � +� � � 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Resultaten i tabellerna i denna bilaga år inte korrigerade med wild cluster bootstrap varför signifikansnivån kan skilja sig från tabellerna i rapporten. 0,0155** -0,0123 0,0403** (0,0189) (0,00598) (0,0197) (0,0192) 0,0893*** -0,0683*** 0,228*** (0,0125) (0,0187) (0,0142) (0,0202) 0,0553*** 0,0380* -0,279*** 0,960*** (0,0168) (0,0209) (0,0160) (0,0203) -0,0135 0,0458* -0,535*** 1,557*** (0,0198) (0,0226) (0,0254) (0,0440) Inrikes född med en eller två 0,122*** -0,240*** 0,0319* (0,0121) (0,0134) (0,0203) (0,0185) Inrikes född med två inrikes 0,351*** 0,100*** -0,438*** (0,0186) (0,0122) (0,0315) (0,0307) 0,0268*** 0,380*** -0,0702*** -0,341*** (0,00769) (0,0180) (0,00920) (0,0178) *** p < 0,01 ** p < 0,05 * p < 0,1. R I K S R E V I S I O N E N L Å N G S I K T I G A E F F E K T E R A V U T Ö K A D E V A L M Ö J L I G H E T E R T I L L G Y M N A S I E S K O L A N 0,0902*** -0,0621*** 0,237*** (0,0131) (0,0186) (0,0146) (0,0199) 0,0575*** 0,0425* -0,267*** 0,972*** (0,0156) (0,0218) (0,0158) (0,0210) -0,0149 0,0433* -0,513*** 1,575*** (0,0222) (0,0252) (0,0261) (0,0473) 0,0430** 0,182*** (0,0255) (0,0203) (0,0383) (0,0417) 0,105*** 0,0399* -0,0487** 0,317*** (0,0267) (0,0234) (0,0207) (0,0362) 0,0637*** 0,0513*** -0,295*** 0,976*** (0,0211) (0,0169) (0,0242) (0,0180) 0,0971*** -0,600*** 1,493*** (0,0286) (0,0143) (0,0494) (0,0423) Inrikes född med en eller två 0,122*** -0,240*** (0,0121) (0,0134) (0,0204) (0,0180) Inrikes född med två inrikes 0,351*** 0,101*** -0,438*** (0,0186) (0,0122) (0,0316) (0,0287) 0,0268*** 0,380*** -0,0702*** -0,341*** (0,00769) (0,0180) (0,00921) (0,0182) *** p < 0,01 ** p < 0,05 * p < 0,1. 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 0,0894*** -0,0684*** 0,228*** (0,0124) (0,0185) (0,0142) (0,0204) 0,0553*** 0,0379* -0,279*** 0,961*** (0,0168) (0,0208) (0,0160) (0,0203) -0,0137 0,0456* -0,535*** 1,558*** (0,0197) (0,0225) (0,0254) (0,0440) Inrikes född med en eller två 0,134*** 0,0322*** -0,236*** (0,0154) (0,0106) (0,0184) (0,0160) Inrikes född med två inrikes 0,354*** 0,110*** -0,434*** (0,0236) (0,00791) (0,0338) (0,0332) -0,0488 (0,0382) (0,0469) (0,0472) (0,0376) 0,106*** 0,0347*** -0,248*** 0,0806** # Inrikes född med en eller två (0,0253) (0,00962) (0,0361) (0,0408) 0,375*** 0,121*** -0,449*** # Inrikes född med två inrikes (0,0352) (0,0123) (0,0464) (0,0376) 0,0269*** 0,380*** -0,0702*** -0,341*** (0,00776) (0,0180) (0,00920) (0,0178) *** p < 0,01 ** p < 0,05 * p < 0,1. R I K S R E V I S I O N E N L Å N G S I K T I G A E F F E K T E R A V U T Ö K A D E V A L M Ö J L I G H E T E R T I L L G Y M N A S I E S K O L A N Differences-in-differences-metoden vilar på antagandet om parallella trender. Med detta menas att trenden i de utfallsvariaber vi studerar inte ska skilja sig åt mellan grupperna före förändringen, i detta fall arbetsinkomster, arbetslöshet och utbildningsnivå. Det är därför viktigt att kontrollera att antagandet om parallella trender är uppfyllt. Om det inte skulle vara uppfyllt kan det i vissa fall hanteras med att man tillåter individspecifika trender, i detta fall kommunspecifika, men på bekostnad av förlorad variation. Graferna visar utvecklingen för de olika utfallsvariablerna. Av dessa framgår inga tydliga effekter varför modellen även har utvidgats med en placebodummy. Detta för att se att eventuella effekter faktiskt infaller när det är tänkt och inte , vilket skulle kunna ifrågasätta den identifierande strategin. Placebodummyn visade sig inte heller vara signifikant, vilket indikerar att det inte finns någon placeboeffekt. Resultaten redovisas i tabell 3.1–3.3. Sammantaget bedöms antagandet om parallella trender vara uppfyllt, men eftersom variationen tillåter att även inkludera kommunspecifika trender i modellen används detta för att ytterligare stärka att antagandet är uppfyllt (se ekvation 1). Diagram 1 Andel som hade en inkomst det tionde året efter avslutad gymnasieskola 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 2 Arbetsinkomst i det tionde året efter avslutad gymnasieskola, ej deflaterat Diagram 3 Andel som varit arbetslös efter avslutad gymnasieskola R I K S R E V I S I O N E N L Å N G S I K T I G A E F F E K T E R A V U T Ö K A D E V A L M Ö J L I G H E T E R T I L L G Y M N A S I E S K O L A N Diagram 4 Andel med eftergymnasial utbildning efter avslutad gymnasieskola Koefficientestimat, , av effekten på arbetsinkomsten (logaritmerad inkomst) det tionde året efter avslutad gymnasieskola. Kolumn 1: kommun- och årsfixa effekter. Kolumn 2: kommun- och årsfixa effekter och placebodummy. Kolumn 3: kommun- och årsfixa effekter och kommunspecifika trender. Alla specifikationer har även kontroller för individkaraktäristika. 0,02* Notera: Standardfelen är klustrade på kommunnivå och korrigerade med wild cluster bootstrap. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Koefficientestimat, probitskattning av sannolikheten för att ha varit arbetslös någon dag som följde efter avslutad gymnasieskola. Kolumn 1: kommun- och årsfixa effekter. Kolumn 2: kommun- och årsfixa effekter och placebodummy. Kolumn 3: kommun- och årsfixa effekter och kommunspecifika trender. Alla specifikationer har även kontroller för individkaraktäristika -0,001 -0,001 -0,01 Notera: Standardfelen är klustrade på kommunnivå och korrigerade med wild cluster bootstrap. Koefficientestimat, probitskattning av sannolikheten för att efter avslutad gymnasieskola ha en eftergymnasial utbildning. Kolumn 1: kommun- och årsfixa effekter. Kolumn 2: kommun- och årsfixa effekter och placebodummy. Kolumn 3: kommun- och årsfixa effekter och kommunspecifika trender. Alla specifikationer har även kontroller för individkaraktäristika. 0,03** Notera: Standardfelen är klustrade på kommunnivå och korrigerade med wild cluster bootstrap. R I K S R E V I S I O N E N LÅNGSIKTIGA EFFEKTER AV UTÖKADE VALMÖJLIGHETER TILL GYMNASIESKOLAN Skolsystemet i har under genomgått en rad genomgripande förändringar. Flera reformer har införts som bland annat har gett elever större möjligheter att välja utbildning och gymnasieskola. har resultaten i svenskt skola sjunkit i de internationella undersökningarna. Det finns tecken på att de ökade valmöjligheterna kan ha haft negativa effekter för elevernas måluppfyllelse men det finns även evidens på det motsatta, dvs att valmöjligheterna har haft positiva effekter. granskning visar att de utökade valmöjligheterna har haft en övergripande positiv effekt på inkomsterna. Tydligast är effekten för elever med föräldrar med låg utbildningsnivå. Förutom effekter på inkomster ökade även andelen av dessa elever som senare tog högskoleexamen. Det finns dock grupper som inte verkar ha påverkats av de utökade valmöjligheterna. Till exempel har övergången till höge studier för barn födda utomlands eller med föräldrar födda utomlands inte påverkats på samma sätt som för andra grupper. Med anledning av olikheterna i utfallet är det viktigt att fortsätta arbetet med att säkerställa att alla skolor har hög kvalitet, samt att alla elever får det stöd och den information de behöver för att göra bästa möjliga val av gymnasieskola utifrån sina förutsättningar. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden Y , M , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse om långsiktiga effekter av utökade valmöjligheter till gymnasieskolan