prop · H70317 · 2019-09-25 00:00:00 — Som ett led i detta bjöd utrikesministern in till ett internationellt möte om hat och hot mot kvinnliga journalister på 250-årsdagen av tryckfrihetsförordning. Ett svenskt stöd ges även för genomförandet av ett pilotprojekt som kartlägger hot och hat mot journalister online med särskilt fokus på kvinnliga journalister. främjar också arbetet med att skapa fristäder för förföljda journalister och konstnärer, och har flest fristäder i världen. Arbetet bedrivs även på en rad internationella arenor. Inom verkar till exempel i styrkommittén för medier och informationssamhället för att öka säkerheten för bland annat journalister och konstnärer. I är ett av de länder som mest aktivt lyfter frågan om yttrandefrihet och journalisters säkerhet. har också bidragit med ett särskilt stöd till organisationens arbete för pressfrihet och yttrandefrihet där jämställdhetsfrågor ingår. nedrustnings- och ickespridningsarbete syftar till att reducera och eliminera massförstörelsevapen, motverka att dessa vapen används och sprids samt kontrollera, och i vissa fall helt förbjuda, även konventionella vapen. I linje med den feministiska utrikespolitiken har drivit på jämställdhetsintegreringen av området och även gjort specifika insatser riktade till kvinnor och flickor. Denna typ av arbete är viktigt eftersom det ofta finns ett samband mellan ansamlingar av små och lätta vapen och förekomsten av våld i ett samhälle, inklusive sexuellt och könsrelaterat våld som inbegriper våld i hemmet. Ett annat problem är att kvinnor är underrepresenterade i sammanhang där nedrustning och ickespridning diskuteras. Detta gäller på diplomatisk och teknisk nivå samt inom den akademiska världen och civilsamhällesorganisationer. Problematiken späs på av att kvinnor ibland är representerade, men ändå inte har möjlighet att delta på lika villkor. Mot denna bakgrund har bland annat arbetat för att öka kvinnors representation och aktörskap inom nedrustnings- och ickespridningsarbetet. För att belysa problematiken har , tillsammans med , gett stöd till för nedrustningsforskning som tagit fram kvantitativa och kvalitativa data om jämställd representation, 2019/20:17 deltagande och attityder i nedrustningsarbetet. Inom ramen för projektet har checklistor med konkreta förslag tagits fram som länder kan använda för att öka jämställdheten i sina delegationer. är också pådrivande för att ett jämställdhetsperspektiv ska genomsyra processer som rör internationell vapenkontroll och nedrustning och ickespridning av kärnvapen. Detta gäller exempelvis arbetet med FN:s handlingsprogram mot illegal handel med små och lätta vapen (UNPoA), i ickespridningsavtalet (NPT) och i FN:s första utskott. har även lyft ett jämställdhetsperspektiv i processer om internationell vapenkontroll och nedrustning, till exempel inom ramen för vapenhandelsfördraget (, ATT). ATT är ett viktigt verktyg i arbetet med att motverka olaglig och oansvarig handel med konventionella vapen. arbetar för att fördraget ska tillämpas och att statsparter, i enlighet med artikel 7.4 i fördraget, ska beakta risken för att exporterad materiel används för, eller underlättar, allvarliga könsrelaterade våldshandlingar eller allvarliga våldshandlingar mot kvinnor eller mot barn. I arbetet med UNPoA har varit pådrivande bakom att slutdokumentet från den tredje översynskonferensen innehåller betydligt starkare språk än tidigare om jämställdhet, representation, könsuppdelad statistik och kopplingar till könsrelaterat våld. har också bidragit till att flera olika aspekter av jämställdhet har lyfts inom ramen för NPT-översynen. Detta har inkluderat frågan om representation och deltagande, den oproportionerliga påverkan som kärnvapendetonationer och kärnvapentest har på flickor och kvinnor, såväl biologiskt som socialt, och hur den rådande diskursen kan analyseras utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Alliansbyggande och dialog har varit viktigt för att få genomslag för jämställdhetsperspektivet i frågorna, både multilateralt och bilateralt. Länder och organisationer som inte har varit aktiva har engagerats. I FN:s första utskott har , tillsammans med en grupp länder och för fred och frihet, gjort en genomlysning av resolutionerna för att gemensamt kunna verka för att jämställdhetsaspekter ska tas i beaktande. tog också initiativ till ett anförande om vikten av att inkludera ett jämställdhetsperspektiv i nedrustningsarbetet – ett anförande som 58 stater valde att ansluta sig till. Ett annat exempel på alliansbyggande är arbetet i det internationella atomenergiorganet () där anslöt sig till den då nystartade Group of Friends of Women in Nuclear som syftar till att bidra till mer jämställd representation och policy inom . har även arbetat för att utveckla och sprida kunskap om hur tillgång till och spridning av vapen påverkar kvinnor, män, flickor och pojkar olika och om de olika effekterna av kärnvapenanvändning och kärnvapenprov. Som ett led i detta kunskapsarbete har bland annat bidragit till utvecklingen av könsuppdelad statistik om det väpnade våldets konsekvenser. Svenskt stöd har även möjliggjort framtagande av policydokument, bland annat genom studier utförda av tankesmedjan . Detta material har i sin tur använts för riktade insatser i samband med internationella förhandlingar och processer om små och lätta vapen och internationell vapenkontroll. Den feministiska utrikespolitiken innebär att lägger stor vikt vid att förebygga och motverka könsrelaterat och sexuellt våld runt om i världen, både i konflikter och i fredstid. En viktig del i detta arbete är den strikta kontroll som utövas över export av krigsmateriel från . Detta sker bland annat genom att tillämpar artikel 7.4 i ATT. Denna artikel fördes in i fördraget med starkt stöd av bland annat och föreskriver att statsparterna ska beakta risken för att aktuell materiel används för att begå eller underlätta handlingar som utgör grovt könsbetingat våld eller grovt våld mot kvinnor och barn. Myndigheten stärker kontinuerligt sin kompetens för att tillämpa artikel 7.4 i vapenhandelsfördraget och inkludera risker för könsrelaterat våld i bedömningar som gäller mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt. Förslagen i propositionen Skärpt exportkontroll av krigsmateriel (prop. 2017/18:23) trädde i kraft och innebar ytterligare skärpningar i regelverket. Bland annat anger det nya regelverket att mottagarlandets demokratiska status ska utgöra ett centralt villkor i tillståndsprövningen. Här finns en nära koppling till respekten för mänskliga rättigheter och att alla medborgare kan göra dessa rättigheter gällande på lika villkor. Det innebär exempelvis att allvarliga missförhållanden för bland annat kvinnor och barn, eller för medlemmar av minoritetsgrupper behöver beaktas vid bedömningen. I prövningen bör även exportens påverkan på en rättvis och hållbar utveckling i den mottagande staten beaktas. Det innebär också att hänsyn kan tas till om exporten kommer att påverka situationen för män och pojkar, kvinnor och flickor på väsentligt olika sätt. 5.2Internationellt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd utvecklingssamarbete syftar till att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. Det humanitära biståndet syftar till att rädda liv, lindra nöd och upprätthålla mänsklig värdighet. är ledande när det gäller att prioritera mänskliga rättigheter och jämställdhet inom det internationella utvecklingssamarbetet. Den feministiska utrikes- och utvecklingspolitiken har inneburit en ytterligare ambitionshöjning. Detta framgår bland annat av för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd (skr. 2016/17:60) där det slås fast att vill göra mer än vad som överenskommits globalt vad gäller mänskliga rättigheter och jämställdhet. tydliggör även att det svenska utvecklingssamarbetet genomgående ska ta hänsyn till jämställdhetsaspekter samt att jämställdhet är ett av de huvudsakliga tematiska områdena för utvecklingssamarbetet. Den feministiska utrikes- och utvecklingspolitiken har även fått genomslag i styrningen av biståndsmyndigheten genom stärkta skrivningar om jämställdhet i myndighetens instruktion och i olika strategier som styr utvecklingssamarbetet. Mål om jämställdhet finns i fler 2019/20:17 än hälften av strategierna för det bilaterala utvecklingssamarbetet. Därtill utgör kvinnor och flickor en särskild målgrupp i nästan samtliga strategier. Vidare har regeringen antagit en särskild strategi för utvecklingssamarbete för global jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter 2018–2022. Stärkt jämställdhet bidrar till minskad fattigdom och en mer hållbar Detta väletablerade samband är än mer relevant i av utmaningar i form av ökade ekonomiska klyftor, ett krympande demokratiskt utrymme, fler utdragna konflikter och en förvärrad Trots det fortsätter jämställdhet globalt sett att vara lågt prioriterat i resurstilldelningen inom internationellt utvecklingssamarbete. Av allt bistånd i världen är det som allokeras specifikt till jämställdhet, enligt organisationens för ekonomiskt samarbete och utveckling () biståndskommitté (DAC). Andelen är ännu lägre, och dessutom sjunkande, i de så kallade ekonomiska och produktiva sektorerna, där endast en procent av finansiella medel går direkt till Globalt sett går dessutom en mycket liten del av biståndet till kvinnorättsorganisationer, trots att sådana organisationer ofta är avgörande för ett starkt jämställdhetsarbete. har tydligt prioriterat jämställdhet inom utvecklingssamarbetet och arbetet har ytterligare förstärkts i och med den feministiska utrikes- och utvecklingspolitiken. bilaterala utvecklingssamarbete som riktas till jämställdhet har successivt ökat och låg på medan var jämställdhetsintegrerat, enligt OECD-DAC. I den granskning ( Review) som OECD-DAC gjorde av utvecklingssamarbete konstaterade organisationen att den feministiska utrikespolitiken har underbyggt ett systematiskt och framgångsrikt arbetssätt och bekräftat roll som internationell ledare inom Myndigheten Sida har deltagit i regeringens utökade satsning på jämställdhetsintegrering i myndigheter och har bland annat arbetat för att öka andelen insatser med jämställdhet som huvudsyfte, inklusive inom produktiva sektorer som marknadsutveckling, jordbruk, energi, miljö och Sida har också tagit fram en verktygslåda som ger kunskap och vägledning om hur jämställdhetsperspektivet kan stärkas inom Denna så kallade Box är framtagen till stöd för både Sida och andra aktörer och finns på myndighetens Även myndigheten () har deltagit i myndighetsprogrammet för ökad jämställdhetsintegrering och har stärkt jämställdhetsperspektivet i sin verksamhet och utökat sitt arbete med kvinnor, fred och säkerhet inklusive genom verksamhet i allt fler konflikt- och postkonfliktländer. För att ytterligare kunna utveckla arbetet med jämställdhet i linje med den feministiska utrikes- och utvecklingspolitiken tog regeringen initiativ till en ny tematisk strategi för utvecklingssamarbete för global jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter. gäller för perioden –2022 och har en totalvolym om en miljard Skr. Den nya strategin syftar till att stärka det globala jämställdhetsarbetet och bidra till förändringsinsatser för jämställdhet. Strategins målområden handlar om att stärka globalt och regionalt normativt arbete för jämställdhet samt motverka diskriminering, könsstereotypa normer och alla former av könsrelaterat våld och skadliga sedvänjor. Ännu ett målområde är att verka för ökad tillgång till, och användande av, könsuppdelad statistik och jämställdhetsforskning. Strategin har därtill fokus på att stärka förutsättningarna för kvinnorättsorganisationer, feministiska rörelser och kvinnliga människorättsförsvarare att verka och skyddas. Den nya strategin ersätter inte de delar av det svenska utvecklingssamarbetet som redan är inriktade på jämställdhet, utan bidrar tvärtom till att stärka det arbetet. Biståndsinsatser genomförs inom alla fokusområden för den svenska feministiska utrikespolitiken. Detta gäller till exempel stöd till arbete för alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, stöd till arbete mot könsrelaterat våld samt stöd för att stärka kvinnors roll i fredsprocesser. stöder vidare kvinnors och flickors deltagande och inflytande i politiska processer. Med ett allt starkare jämställdhetsarbete inom produktiva sektorer har svenskt utvecklingssamarbete också kunnat bidra till att stärka kvinnors och flickors ekonomiska egenmakt och rättigheter. Detta gäller till exempel stöd till kvinnors företagande och tillgång till lån, finansiering och landrättigheter i flera afrikanska samarbetsländer. bedriver ett omfattande utvecklingssamarbete på SRHR- området. En fjärdedel av bilaterala strategier för samarbete med utvecklingsländer inkluderar mål om hälsa med inriktning på robusta hälsosystem, SRHR och förbättrad barn- och mödrahälsa. Ett av många exempel gäller där svenskt stöd bland annat har gått till förbättrad mödrahälsa. En viktig del av arbetet med SRHR är tillgång till Wash inom bland annat hälsovården men även andra sektorer. Var tredje flicka i världen har inte tillgång till rent vatten och skolor är ofta inte anpassade till skötsel av menshygien, vilket leder till att många flickor slutar skolan. Ur ett globalt perspektiv är Wash i skolor fortsatt underförsörjt. arbetar för att förbättra flickors tillgång till toaletter och rent vatten samt för att genom informations- och utbildningsinsatser förändra stigma och attityder kring unga kvinnors menstruation. stöder också insatser för ändamålsenlig hälsovård med tillgång till Wash. har vidare agerat kraftfullt mot sexuella utnyttjanden, övergrepp och sexuella trakasserier inom utvecklingssamarbetet, multilateralt, inom EU och bilateralt. har nolltolerans vad gäller sexuella utnyttjanden, övergrepp och sexuella trakasserier. En löpande dialog förs med multilaterala organisationer och fonder om hur de kan tillgodose krav på nolltolerans i relation till det fleråriga svenska kärnstödet. Även Sida och FBA har arbetat aktivt för att motverka sexuella utnyttjanden, övergrepp och sexuella trakasserier. har också verkat för OECD-DAC:s antagande av en rekommendation för givarländers arbete mot sexuella utnyttjanden, övergrepp och sexuella trakasserier samt bedriver en aktiv dialog med givarkretsen i frågorna. humanitära bistånd ska bidra till att rädda liv, lindra nöd och upprätthålla mänsklig värdighet, till förmån för nödlidande människor som har utsatts för, eller står under hot att utsättas för, väpnade konflikter, naturkatastrofer eller andra katastrofliknande förhållanden. Den feministiska utrikespolitiken har inneburit ett stärkt jämställdhetsperspektiv i arbete med det humanitära biståndet. för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd (skr. 2016/17:60) har tydliggjort att det humanitära biståndet ska bidra till att stärka kvinnors och flickors rätt till skydd i humanitära kriser samt stärka deras möjlighet att spela en aktiv roll i responsen till humanitära kriser. Detta är vägledande för humanitära bistånd, även genom multilaterala organisationer, som till exempel , , för Palestinaflyktingar, FN:s humanitära fond och FN:s kontor för humanitära frågor. verkar även för att SRHR ska vara en integrerad del av humanitära insatser. I EU:s humanitära verksamhet har drivit på för värnandet av de humanitära principerna och internationell humanitär rätt, inklusive för ett jämställdhetsperspektiv och för arbete mot könsrelaterat våld. Inom ramen för den så kallade Grand Bargain-överenskommelsen från det globala humanitära toppmötet i och dess uppföljning verkar för ett effektivare och mer flexibelt humanitärt bistånd med ökad transparens och integrering av ett jämställdhetsperspektiv. verkar också för att motverka alla typer av våld mot civila i humanitära kontexter. Jämställdhetsanalyser kan vara avgörande för att rädda liv och lindra nöd, eftersom utmaningarna och behoven kan se olika ut för kvinnor och män, pojkar och flickor. I flera katastrofsituationer har det exempelvis gått att påvisa en kraftig ökning av könsrelaterat våld, barnäktenskap och tonårsgraviditeter. verkar aktivt för ett integrerat jämställdhetsperspektiv i det internationella systemets behovsbedömningar och responsplaner. är till exempel drivande för att andelen strategiska jämställdhetsanalyser i FN:s responsplaner ska öka från dagens till och har även verkat för förbättrad könsuppdelad statistik samt systematisk användning av jämställdhetsmarkörer. har gjort konkreta åtaganden för att åtgärder mot sexuellt och könsrelaterat våld ska integreras i humanitära insatser och den humanitära reformprocessen. Ännu ett åtagande är att ska verka för att krisdrabbade personer ska få ökat inflytande över det humanitära arbetet. Vidare har åtagit sig att endast stödja humanitära aktörer som baserar sitt arbete på en jämställdhetsanalys och köns- och åldersuppdelad statistik. Dessa frågor följs bland annat upp och drivs inom ramen för det globala initiativet Call to Action on Protection from Gender-Based Violence in Emergencies, startat av och . bidrar också till som ställer jämställdhetsrådgivare till förfogande för FN:s humanitära landsteam. Dessa initiativ bidrar till att stärka de humanitära aktörernas kompetens att integrera ett jämställdhetsperspektiv i sitt arbete, inklusive i relation till frågor om könsrelaterat våld. Kvinnors och flickors deltagande i humanitär respons liksom i det förebyggande arbetet främjas också. har konsekvent betonat vikten av ett jämställdhetsperspektiv i den internationella humanitära rätten, bland annat vid det humanitära Skr. 2019/20:17 världstoppmötet i . Vidare strävar efter en så kallad trippelnexusansats, vilket innebär ökad samverkan mellan humanitärt stöd, utvecklingssamarbete och fredsinsatser. En trippelnexusansats behöver vara kontextspecifik och utveckla gemensam analys, planering och målsättningar, vilket också inkluderar ett jämställdhetsperspektiv. 5.2.3Klimat, miljö och jämställdhet ser en tydlig koppling mellan klimat-, miljö- och jämställdhetsarbetet. Denna koppling uppmärksammas allt mer, inte minst i Agenda och i . Det är tydligt att kvinnors och flickors begränsade tillgång till politiska, ekonomiska och materiella resurser ökar deras sårbarhet för klimatpåverkan och svårigheter att anpassa sig till den. Detta gäller inte minst inom jordbruk och livsmedelstrygghet där kvinnor ofta är huvudansvariga. är kvinnor och flickor avgörande aktörer och förändringsagenter i arbetet med att motverka klimatförändringar. var pådrivande för att skulle inkludera ett jämställdhetsperspektiv och bidrog också till att kvinnor från olika delar av världen kunde göra sin röst hörd i samband med förhandlingarna. I de stora multilaterala miljö- och klimatfonderna har bidragit till att koppla ihop klimat- och jämställdhetsperspektivet. I fonder som Globala miljöfonden (GEF), klimatinvesteringsfonder, Anpassningsfonden och Gröna klimatfonden (GCF) har framgångsrikt arbetat för framtagandet av nya ambitiösa jämställdhetspolicyer med konkreta handlingsplaner för genomförandet. har också aktivt verkat för strategiska rekryteringar som stärker jämställdhetsarbetet i miljö- och klimatfondernas sekretariat. har stärkt arbetet med att integrera miljö- och klimatperspektivet med jämställdhetsperspektivet i det svenska utvecklingssamarbetet. arbetar bland annat aktivt med kvinnors och flickors deltagande i bilaterala, regionala och globala samarbeten inom naturresursprogram inom lantbruk, skog, landsbygdsutveckling, resurser och andra vattenresurser, där klimat och biodiversitet är avgörande. har även gett myndigheter i utvecklingsländer stöd att utveckla och genomföra klimat- och jämställdhetsplaner genom International Union for the Conservation of Nature. har vidare drivit på för ökat fokus på jämställdhet inom initiativet Sustainable Energy for All (SEforALL), inklusive i dess strategiska plan 2016–2021, samt stöder SEforALL-hubben Energia som driver på arbetet med jämställdhet och energi. Inom ramen för det internationella samarbetet på energiområdet har tillsammans med och återlanserat Clean Energy Education and Empowerment (C3E). Samarbetet inom C3E är ett av de första internationella initiativen på energiområdet och fokuserar på kompetensförsörjning samt på att stärka kvinnors ledarskap och delaktighet på energiområdet. är även engagerat i Equal by 30 som är en kampanj inom C3E där offentliga och privata aktörer inom 2019/20:17 energiområdet gör åtaganden i relation till ett antal övergripande principer. De övergripande principerna är att aktörerna till 2030 ska ha ett delat ledarskap, lika lön och samma möjligheter för kvinnor och män. har också bidragit till ett stärkt jämställdhetsperspektiv i arbetet med havsfrågorna, inklusive genom initiativet Friends of . I linje med det ska arbetet inom initiativet analyseras och genomföras på ett vis som säkrar att kvinnor och män har samma tillgång till alla åtgärder som vidtas för att skapa hälsosamma och hållbara hav. 5.3Handelspolitik och främjande inklusive hållbart företagande Den svenska handels- och främjandepolitiken syftar till att främja svenska ekonomiska intressen och bilden av utomlands, för att i sin tur kunna underlätta export och import och möjliggöra ett ömsesidigt handelsutbyte med andra länder. Svensk handelspolitik och hållbart företagande har en starkt omfördelande effekt och ett tydligt jämställdhetsperspektiv. Den feministiska utrikes- och handelspolitiken har inneburit en ytterligare ambitionshöjning i att bedriva och främja en fri, hållbar och rättvis handelspolitik som ökar kvinnors ekonomiska jämställdhet och egenmakt. Även inom främjandearbetet, som bedrivs med inriktning på både exportfrämjande och Sverigefrämjande, pågår ett aktivt arbete för jämställdhet. Redogörelse för den feministiska handelspolitiken och främjandet sker även på andra sätt, till exempel inom ramen för de strategier och handlingsplaner som regeringen har till sitt förfogande. Globaliseringen har möjliggjort att världshandeln har ökat och att människor har kunnat lyftas ur extrem fattigdom. Handel har spelat en avgörande roll i denna utveckling. Men positiva effekter från handeln i form av fler jobb, ökad tillväxt eller billigare produkter gynnar fler män än kvinnor. Exempelvis har tullnivåerna minskat mer för produkter som konsumeras av män än för produkter som konsumeras av kvinnor. Kvinnor deltar inte heller i den internationella handeln i samma utsträckning som män. Färre kvinnor än män sysselsätts till exempel i företag som deltar i den globala handeln och kvinnor möts även av fler hinder än män i etableringen av företag och som entreprenörer inom den I utvecklingsländer deltar dessutom färre kvinnoägda företag i den formella ekonomin. handel stor potential att bidra till ekonomisk jämställdhet och kvinnors ekonomiska egenmakt genom positiva effekter för kvinnor som arbetstagare, entreprenörer eller konsumenter, till exempel genom ökad sysselsättning eller billigare produkter. handelspolitiska intressen drivs i första hand genom EU- är ett av de mest pådrivande länderna för integrering av, och fokus på, jämställdhet i EU:s handelsavtal liksom inom och världshandelsorganisationen (WTO). innebär bland annat att vill se handelsavtal som tillvaratar kvinnors intressen, till exempel genom att bidra till att fler kvinnor får jobb. Företag som ägs av kvinnor eller sektorer där många kvinnor arbetar måste prioriteras i EU:s förhandlingar på handelsområdet. I linje med detta verkar för att EU identifierar hur handelsavtal kan väntas påverka kvinnor och jämställdhet i de konsekvensbedömningar som föregår förhandlingar på det handelspolitiska området. arbetar även för ett stärkt jämställdhetsperspektiv i WTO. I linje med det drev och likasinnade länder till exempel igenom en deklaration om jämställdhet och handel vid i 2017.