prop · H60351 · 2019-02-19 00:00:00 — Uppföljningen sker genom att IAF efterfrågar skriftliga svar på frågor från uppföljningsobjekten, till exempel om vilka åtgärder tillsynsobjekten vidtagit med anledning av kritiken.60 A-kassorna uppger i enkät att IAF:s kritik i regel leder till konkreta förändringar hos den egna a-kassan. Även de generella slutsatser som inte riktas till någon specifik a-kassa uppges, om än i mindre omfattning, resultera i konkreta förändringar (se diagram 7). Det är emellertid inte säkert att förändringarna innebär att bedömningen av ärenden faktiskt påverkas. I fritextsvaren skriver en a-kassa exempelvis så här: Den kritik som IAF i sina tillsynsrapporter riktat till vår a-kassa resulterar snarare i att särskild information och påminnelser tas fram och sprids internt i verksamheten samt att förtydliganden eventuellt görs i befintliga anvisningar, än att konkreta förändringar genomförs i hur vi hanterar ärenden. kan konstatera att IAF har rutiner för uppföljning av tillsynen, och att a-kassorna uppger att tillsynen leder till konkreta förändringar. 4.4.4 IAF utfärdar sällan sanktioner IAF har möjlighet att utfärda sanktioner, och ytterst att helt eller delvis dra in statsbidrag för a-kassor som inte vidtar åtgärder med anledning av IAF:s tillsyn. Denna möjlighet har dock aldrig använts i praktiken.61 Anledningen uppges av företrädare för vara att a-kassorna vidtar rättelser utan att det behöver komma till sanktioner. –2017 utfärdade IAF bara en sanktion med anledning av tillsynen och det rörde sig då om en erinran.62 IAF har dock en rutin för hur det ska gå till när statsbidraget ska dras in.63 Ett problem som är relaterat till att dra in statsbidrag uppges av företrädare för vara att det skulle kunna 60IAF (2017). 61Skriftligt svar på fråga från företrädare för via e-post, . 63IAF (2017). PM om erinran, föreläggande och bestämmande att arbetslöshetskassorna inte ska ha rätt till statsbidrag. 2017/332. R I K S R E V I S I O N E N A - K A S S O R N A , I A F O C H A R B E T S L Ö S H E T S F Ö R S Ä K R I N G E N drabba arbetslösa medlemmar i a-kassan. Anledningen är att det statsbidrag som kan dras in är det som betalas ut till arbetslösa i form av arbetslöshetsersättning, och att utbetalningen av statsbidrag sker i direkt anslutning till utbetalningen av arbetslöshetsersättning. Vid mindre a-kassor skulle då likviditetsbrist kunna uppstå.64 IAF framhåller att myndigheten inte väger in denna risk som ett argument i diskussioner om sanktioner.65 Myndighet har dock av detta skäl begärt av regeringen att få möjlighet att utfärda vite.66 Regeringen har inte vidtagit några åtgärder med anledning av denna begäran. kan konstatera att IAF har en rutin för hur sanktioner ska tillämpas. Det faktum att sanktioner sällan används behöver inte vara ett problem, förutsatt att a-kassorna vidtar åtgärder utan sanktioner. har inga indikationer på att myndigheten avhåller sig från att utfärda sanktioner för att det skulle kunna drabba enskilda medlemmar i den berörda a-kassan. Vi menar dock ändå att det bör finnas ett sanktionsförfarande som inte innebär risk för att enskilda medlemmar drabbas. 4.5 Sammanfattande iakttagelser och slutsatser samlade bedömning är att IAF:s tillsyn i huvudsak bedrivs på ett tillfredsställande sätt. IAF har fungerande interna processer för att fånga upp betydande risker i försäkringen, för att säkra kvaliteten i rapporterna och för att följa upp resultatet. A-kassorna uppfattar generellt att IAF:s slutsatser är tydliga och välgrundade och att kompetensen hos de som utför tillsynen är god. Slutligen bedömer a-kassorna att IAF:s kritik resulterar i konkreta förändringar hos den enskilda a-kassan. Några förbättringsområden går ändå att identifiera. Regeringen kan förbättra förutsättningarna för IAF att bedriva en effektiv tillsyn genom att utreda möjligheten att ge IAF direktåtkomst till a-kassornas datasystem. Vidare bör regeringen, i samråd med IAF, säkerställa att myndigheten har befogenhet att använda sanktioner som kan tillämpas utan att enskilda ersättningstagare riskerar att drabbas. IAF kan utveckla sin tillsynsverksamhet genom att låta utomstående forskare eller andra experter i efterhand granska och kommentera ett antal granskningsrapporter. Vidare kan IAF se över hur myndigheten kommunicerar generella slutsatser som inte avser någon specifik a-kassa. 64Intervju med företrädare för , , skriftligt svar på frågor via e-post, , och telefonintervju med företrädare för , . 65Skriftlig kommunikation via e-post, . 66IAF (2010). Budgetunderlag för budgetåren 2011–2013. 2010/198 och IAF (2014). Budgetunderlag för budgetåren 2015–2017. 2013/832. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 5Bör regelverket om hur försäkringen ska tillämpas förtydligas? I detta kapitel besvaras granskningsfrågan om huruvida regelverket om hur försäkringen ska tillämpas bör förtydligas, för att därigenom främja likvärdigheten. Frågan besvaras genom följande underfrågor: a)Är IAF:s föreskrifter avseende försäkringens tillämpning väl utformade? b)Bör IAF utfärda allmänna råd om försäkringens tillämpning? menar att staten har det yttersta ansvaret för att a-kassorna tolkar regelverket lika. IAF bör därför, inom ramen för sina bemyndiganden, utfärda tydliga föreskrifter. Regeringen bör å sin sida säkerhetsställa att IAF har nödvändiga bemyndiganden för att utfärda de föreskrifter som behövs, och vid behov ta initiativ till förändringar av regelverket. 5.2 Regelhierarkin inom försäkringen Rätten till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen regleras av lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Regelverket för försäkringen är mycket omfattande och komplext.67 Lagstiftaren kan dock inte förutse alla tänkbara situationer som kan uppstå. Det finns därför ett betydande tolkningsutrymme i många frågor, exempelvis vad som avses med begrepp som ”lämpligt arbete”, ”godtagbara skäl” och ”giltig anledning”. Någon närmare ledning ges i regel inte heller av förarbetena. Regeringen har, med stöd av bemyndiganden i lagen, förtydligat vissa aspekter i lagstiftningen i förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring. Med stöd av bemyndiganden i lag och förordning har sedan IAF utfärdat föreskrifter med ytterligare förtydliganden inom vissa områden. I de fall det saknas vägledning i form av förordningar eller föreskrifter blir det upp till domstolarna att avgöra hur lagreglerna ska tillämpas. Det tar dock tid för praxis att utvecklas, och domstolarna tar främst upp fall från arbetstagare som nekats ersättning. Arbetstagare som nekas ersättning har anledning att överklaga, men den som felaktigt givits ersättning har ingen anledning att överklaga. 67Regeringen tillsatte en utredning med syftet att syftet se över regelverket i försäkringen så att det blir mer ändamålsenligt och ger ökad förutsebarhet och minskad administration. Uppdraget ska redovisas . Se Dir 2018:3. En ny arbetslöshetsförsäkring för fler, grundad på inkomster. R I K S R E V I S I O N E N A - K A S S O R N A , I A F O C H A R B E T S L Ö S H E T S F Ö R S Ä K R I N G E N dock överklaga beslut som varit gynnade för den enskilde, men det förutsätter att IAF får kännedom om ett beslut som myndigheten av någon anledning anser vara felaktigt och det är ovanligt. I frånvaron av en etablerad praxis eller detaljerade föreskrifter blir det upp till den enskilda a-kassan att tillämpa lagstiftningen. Det är därmed närmast ofrånkomligt att vissa olikheter i tillämpningen av regelverket uppstår mellan a-kassorna. A-kassorna samordnar emellertid sin tillämpning av lagen genom a- kassor, som ger ut ett handläggarstöd med riktlinjer om hur vissa ärenden och omdömen ska bedömas. a-kassors handläggarstöd får i praktiken en viktig roll för tolkningen av regelverket. 5.2.1 Exemplet ”godtagbara skäl” Flera av bestämmelserna om sanktioner enligt 43–43 a §§ av lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring innehåller formuleringen ”godtagbara skäl” (se avsnitt 2.3). Exempelvis är det grund för sanktion om en arbetssökande inte, utan godtagbara skäl, lämnat in sin aktivitetsrapport . Vad avses då med godtagbara skäl? Förarbetena ger endast en viss vägledning i hur begreppet ska tolkas. När begreppet introducerades i samband med att den nuvarande sanktionstrappan infördes framhöll flera remissinstanser att det borde tydliggöras. Förvaltningsrätten i anförde att det är rimligt att innebörden av begreppet godtagbart skäl utvecklas genom praxis, men att det hade varit av värde med en redogörelse för motiven till den avvägning som gjorts. Justitiekanslern noterade att det inte angetts vad som ska anses utgöra godtagbart skäl. Arbetsförmedlingen anförde att vad som är att betrakta som godtagbara skäl och eventuellt hur den arbetssökande ska styrka dem, bör regleras i föreskrift för att säkerställa likabehandling och rättssäkerhet. Regeringen menade å sin sida att det måste avgöras från fall till fall vad som i det enskilda ärendet kan anses utgöra ett godtagbart skäl. Som exempel nämndes dock avbrott i allmänna kommunikationer, tekniska störningar i telefon och datatrafik, om en sökande på grund av sin egen eller närståendes sjukdom är förhindrad att komma till ett bokat möte, eller andra trängande familjeangelägenheter. Regeringen tillkännagav även att man avsåg följa tillämpningen av bestämmelsen i syfte att överväga behovet av föreskrifter om godtagbara skäl.68 I lagen upplyses om att regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får utfärda närmare föreskrifter om vad som avses med godtagbara skäl.69 För begreppet lämpligt arbete finns en bestämmelse om att regeringen eller 68Regeringens proposition Åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen m.m. Prop. 2012/13:12. 69Se § 44 b lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring jämfört med 8 kap. 7 och 11 § § regeringsformen. 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N den myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter.70 Regeringen har bemyndigat IAF att utfärda föreskrifter om vad som avses med lämpligt arbete, men inte om vad som avses med godtagbara skäl. Gällande begreppet godtagbara skäl finns visserligen en viss praxis med ett flertal domar, men bestämmelsen anses fortfarande vara svår att tillämpa av flera a- kassor.71 a-kassors handläggarstöd innehåller vissa anvisningar om godtagbara skäl, men det är huvudsakligen hänvisningar till förarbeten och domar, snarare än egna ställningstaganden.72 Därtill anger fyra a-kassor i enkät att de utvecklat egna anvisningar för hur begreppet ska tolkas. granskning av dessa anvisningar visar dock att det främst rör sig om en mer utförlig och uppdaterad samanställning av praxis, snarare än egna ställningstaganden.73 Analysen i 3.4 visar att det finns vissa skillnader i sanktionsgraden som inte kan förklaras av ärendesammansättningen hos a-kassan eller individuella egenskaper hos de arbetssökande. En tänkbar förklaring till dessa skillnader är att tillämpningen av begreppet godtagbara skäl skiljer sig åt. 5.2.2Sveriges a-kassors handläggarstöd får stor betydelse för bedömning av ärenden a-kassor tillhandahåller ett omfattande handläggarstöd. Handläggarstödet omfattar dels generella förhållningsregler om hur ett ärende ska handläggas och vilken dokumentation som erfordras, dels närmare anvisningar om hur ärenden inom ett antal specifika områden ska bedömas. Som exempel på det sistnämnda finns särskilda handläggarstöd för meddelanden från Arbetsförmedlingen, företagares rätt till ersättning, ersättning från a-kassan och utbildning och beräkning av ramtid, normalarbetstid och dagsförtjänst. Handläggarstödet är i hög utsträckning vägledande vid bedömningen av ärenden vid a-kassorna. I enkät svarade 22 av 27 a-kassor att handläggarstödet alltid eller i samtliga normala fall är vägledande vid bedömningen av ärenden. Fyra a-kassor angav att handläggarstödet är vägledande i mer än hälften av fallen men mindre än i samtliga normala fall, och endast en a- kassa angav att handläggarstödet är vägledande i mindre än hälften av fallen. Vidare angav a-kassorna att användarbarheten i handläggarstödet sammantaget är god. Användbarheten när det gäller hantering av underrättelser från Arbetsförmedlingen uppgavs också vara god. Det som anges om ”godtagbara skäl” 70Se § 44 lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. 71Fritextsvar i enkät till a-kassorna. 72Sveriges a-kassor (2017). Hantering av Arbetsförmedlingens meddelanden - Ett handläggarstöd för arbetslöshetskassorna. 73Riksrevisionen har inhämtat och gått igenom nämnda anvisningar. R I K S R E V I S I O N E N A - K A S S O R N A , I A F O C H A R B E T S L Ö S H E T S F Ö R S Ä K R I N G E N i handläggarstödet uppgavs också vara väl utformat för bedömningar av ärenden, om än inte i samma utsträckning. Diagram 8 illustrerar a-kassornas bedömning av handläggarstödets användbarhet. Diagram 8 A-kassornas syn på a-kassors handläggarstöd Medelvärde för hur a-kassorna ställer sig till följande påståenden (1 = tar helt avstånd från, 5 = instämmer helt) Användbarheten i handläggarstödet är sammantaget god. Arbetsförmedlingen är god. Det som anges om ”godtagbara skäl” enligt 43–43 a §§ i handläggarstödet är väl utformat för bedömningar av ärenden. Källa: enkät till a-kassorna. Flera a-kassor framhöll emellertid att handläggarstödet inte är heltäckande. Vissa specifika områden såsom upprättande av handlingsplan, vad som menas med att söka anvisat arbete och att aktivt söka arbete samt frågor rörande uppdragstagare täcks inte in av handläggarstödet alls.74 Inom de områden som täcks in är handläggarstödet främst en sammanfattning av förarbeten och befintlig praxis. Flera a-kassor menade att handläggarstödet genom att tillhandahålla detta bidrar till en mer likvärdig och rättssäker tillämpning av regelverket.75 När det gäller hanteringen av underrättelser i allmänhet, och godtagbara skäl i synnerhet är dock förarbetena inte särskilt uttömmande och praxis är inte fullt utvecklad. Nya frågor där rättstillämpningen är oklar dyker därför ofta upp. I denna typ av ärenden är handläggarstödet inte särskilt behjälpligt, eftersom det främst är en sammanfattning av förarbeten och befintlig praxis. 5.2.3 Vissa a-kassor har utvecklat egna handläggarstöd Många a-kassor har utvecklat egna handläggarsstöd eller anvisningar för handläggarna. De flesta a-kassor har utvecklat anvisningar av intern administrativ eller teknisk karaktär. Drygt hälften av a-kassorna har utvecklat handläggarsstöd 74Fritextsvar i enkät till a-kassorna. 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N som utgör komplement till a-kassors handläggarsstöd när det gäller bedömning av ärenden. En a-kassa har utvecklat handläggarsstöd som skiljer sig åt från a-kassors handläggarsstöd när det gäller hur ärenden ska bedömas. Det rör sig om en a-kassa som gjort egna ställningstaganden inom ett begränsat antal områden.76 Tabell 4 Förekomsten av egna handläggarstöd bland a-kassorna Har er a-kassa utvecklat…? Handläggarstöd som skiljer sig åt från a-kassors handläggarstöd när det gäller hur ärenden ska bedömas. Handläggarstöd som utgör komplement till a-kassors handläggarstöd när det gäller hur ärenden ska Anvisningar av intern administrativ eller teknisk karaktär. Anvisningar för bedömning av ”godtagbara skäl” enligt 43–43 a §§ . Källa: enkät till a-kassorna. IAF har bemyndiganden att utfärda s.k. verkställighetsföreskrifter om lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, och förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring. Motsvarande gäller även för lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor, och förordningen (1997:836) om arbetslöshetskassor. Därtill har IAF rätt att utfärda andra föreskrifter inom ett antal specifika områden som anges i de ovan nämnda förordningarna. Exempel på det sistnämnda är vad som avses med lämpligt arbete och hur en sökande ska vara anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen för att ha rätt till ersättning. utfärdade IAF sex nya föreskrifter. Arbetet med att förtydliga regelverket, vilket även avser arbetet med att föra IAF:s talan i domstol, kostade sammantaget ca samma år.77 76Unionens a-kassa (2017). 77IAF (2018). R I K S R E V I S I O N E N A - K A S S O R N A , I A F O C H A R B E T S L Ö S H E T S F Ö R S Ä K R I N G E N § Olika typer av föreskrifter Myndigheter får meddela verkställighetsföreskrifter eller andra föreskrifter om de har fått ett bemyndigande från regeringen att göra det.78 är benämningen på de föreskrifter som en myndighet kan ta fram för att verkställa lag. får dock inte tillföra något nytt, utöver vad som anges i lagen. Andra föreskrifter, än verkställighetshetsföreskrifter, som en myndighet kan ha bemyndigats att ta fram tillför något nytt utöver det som anges i den specifika lagen.79 5.3.1 IAF har utfärdat föreskrifter utan bemyndigande påpekade i en dom att IAF har gått utöver sitt bemyndigande att utfärda verkställighetsföreskrifter när det gäller underlaget för beräkning av dagsförtjänst.80 IAF har därefter påbörjat en översyn av föreskrifter och konstaterat att myndigheten saknar bemyndiganden för ett flertal föreskrifter. Konsekvensen av detta är enligt IAF att myndigheten inte kan ändra eller upphäva föreskrifterna, som de inte kan tillämpas. Myndigheten framförde därför en begäran om utökat bemyndigande inom ett antal områden till regeringen, med tillhörande författningsförslag.81 Regeringen har i skrivande stund inte tagit ställning till denna begäran, men beredning pågår i Regeringskansliet.82 5.3.2 Det finns vissa brister i nuvarande föreskrifter IAF har själv i sin uppföljning konstaterat att föreskrifterna om arbetslöshetsförsäkringen behöver moderniseras. Exempelvis har myndigheten uppmärksammat svårigheter med att tillämpa nuvarande föreskrifter om lärare med ferieanställning.83 har bett a-kassorna att bedöma hur tydliga eller otydliga de föreskrifter som berör a-kassorna är. Resultatet redovisas i diagram 9. Överlag bedöms föreskrifterna vara tydliga, men föreskrifterna om lämpligt arbete och anmälan hos den offentliga arbetsförmedlingen för rätt till ersättning vid arbetslöshet bedöms snarare vara varken tydliga eller otydliga. Flera a-kassor framhåller att just föreskriften om lämpligt arbete är svår att tillämpa. Exempel på svårigheter som framhålls är vad som avses med begreppen ”dagpendlingsavstånd”, ”skälig kostnad” och ”borta rimlig tid”.84 788 kap. 7 och 11 §§ Regeringsformen. Myndigheternas föreskrifter – en handbok. 80Högsta förvaltningsdomstolen (2017). Dom i mål nr 4736–16. 81IAF (2017). Skrivelse till regeringen. Begäran om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring. 2017/524. 82Skriftligt svar på fråga från företrädare för via e-post, . Översyn av branschspecifik reglering. 84Fritextsvar i enkät till a-kassorna. 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Några a-kassor menar emellertid att de befintliga föreskrifterna i det stora hela är tydliga. Andra framhåller att det är svårt att svara på frågan då förskrifterna innehåller såväl otydliga som tydliga bestämmelser.85 Diagram 9 A-kassornas syn på tydligheten i IAF:s föreskrifter Medelvärde för hur tydlig/otydlig a-kassorna bedömer att följande föreskrifter är (1 = mycket otydlig, 5 = mycket tydlig) Föreskrifter (IAFFS 2017:6) om Föreskrifter (IAFFS 2017:2) om anmälan hos den offentliga arbetsförmedlingen för rätt till ersättning vid arbetslöshet Föreskrifter (IAFFS 2016:3) om Föreskrifter (IAFFS 2015:1) om övergången mellan stater Föreskrifter (IAFFS 2015:3) om Källa: enkät till a-kassorna. 5.3.3 A-kassorna efterfrågar ökad vägledning Vi har redan i tillsynsavsnittet konstaterat att a-kassorna ofta efterfrågar mer av konkreta ställningstaganden från IAF. enkät visar att a-kassorna generellt sett efterfrågar mer vägledning i hur regelverket ska tillämpas (se diagram 10). Totalt 22 av 27 a-kassor instämmer med påståendet att IAF bör ges rätt att utfärda föreskrifter om godtagbara skäl. Endast 2 a-kassor instämmer i påståendet att IAF bör minska detaljeringsgraden i sina nuvarande föreskrifter. En majoritet av a-kassorna, 16 av 27, instämmer i påståendet att IAF bör utfärda allmänna råd om arbetslöshetsförsäkringens tillämpning medan endast 5 tar avstånd från påståendet. 85Fritextsvar i enkät till a-kassorna. R I K S R E V I S I O N E N A - K A S S O R N A , I A F O C H A R B E T S L Ö S H E T S F Ö R S Ä K R I N G E N Diagram 10 A-kassornas syn på behovet av ökad vägledning Medelvärde för hur a-kassorna ställer sig till följande påståenden (1 = tar helt avstånd från, 5 = instämmer helt) detaljeringsgraden i sina nuvarande föreskrifter IAF bör utfärda allmänna råd IAF bör ges rätten att utfärda föreskrifter om godtagbara skäl enligt 43–43 a §§ Källa: enkät till a-kassorna. I detta avsnitt avhandlas underfrågan om huruvida det är lämpligt att IAF utfärdar allmänna råd. Allmänna råd är regler som skiljer sig från föreskrifter genom att de inte är bindande för vare sig myndigheter eller enskilda. De definieras som sådana generella rekommendationer om tillämpningen av en författning som anger hur någon kan eller bör handla i ett visst hänseende.86 Det behövs inget särskilt bemyndigande för att en myndighet skall få besluta allmänna råd på sitt område.87 5.4.1 Allmänna råd kan bidra till ökad likvärdighet IAF begärde i budgetunderlaget –2018 att regeringen skulle ge myndigheten i uppdrag att besluta allmänna råd med rekommendationer till stöd för arbetslöshetskassornas handläggning av ärenden som avser myndighetsutövning mot någon enskild. 861 § författningssamlingsförordningen (1976:725). 87Regeringens proposition Om förenkling av myndigheternas föreskrifter, anvisningar och råd. 1983/84:119. 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Motivet till förslaget var att IAF menade att det tar tid innan praxis utvecklas. IAF framhöll följande: Också innan det har utvecklats en vägledande domstolspraxis finns det ett intresse av att de enskilda ersättningssökande får sina ärenden behandlade på samma sätt oavsett vilken arbetslöshetskassa som handlägger dem. Detta är naturligtvis ett centralt rättssäkerhetsintresse från den enskildes synvinkel, men det torde också vara av avgörande betydelse för att upprätthålla systemets legitimitet. IAF anser att det ytterst är statens ansvar att säkerställa att arbetslöshetskassorna tillämpar försäkringens bestämmelser på ett enhetligt sätt i ärenden som innefattar myndighetsutövning mot enskilda, även när svaret på frågor om tillämpningen inte kan utläsas direkt av författningstext, förarbeten eller domstolspraxis.88 Genom att utfärda allmänna råd skulle IAF kunna bidra med vägledning inom områden där praxis inte utvecklats, även om myndigheten saknar föreskriftsrätt eller om utfärdandet av tvingande föreskrifter av något annat skäl bedöms vara olämpligt. IAF skulle inte behöva utfärda allmänna råd om försäkringens alla delar, utan kunde koncentrera sig på områden där rättspraxis är oklar och där stora olikheter konstaterats i tillsynen eller på annat sätt. Regeringen vidtog inga åtgärder med anledning av IAF:s begäran. kan konstatera att myndigheten inte behövt något särskilt uppdrag för att utfärda allmänna råd, eftersom något bemyndigande inte behövs för detta. Företrädare för uppger i intervjuer med att myndigheten inte längre bedömer det som lämpligt att utfärda allmänna råd, av anledningar som beskrivs nedan.89 5.4.2 Men vissa nackdelar finns En principiell invändning mot att utfärda allmänna råd, som framförs av företrädare för , är att det är olämpligt att utfärda råd om rättstillämpningen som man granskar rättstillämpningen. Det finns då en risk att myndigheten granskar sig själv.