prop · H603101 · 2019-04-15 00:00:00 — Pensionssystemets skulder och tillgångar balanseras per automatik För att inkomstpensionssystemet ska vara hållbart krävs att avgifterna som betalas in till systemet tillsammans med tillgångarna i den s.k. buffertfonden långsiktigt kan finansiera pensionsutbetalningarna, så att inga varaktiga underskott uppstår. och skulder i systemet upprätthålls genom en automatisk balanseringsmekanism. Mekanismen aktiveras om tillgångarna i systemet är lägre än skulderna. inleddes den första balanseringsperioden, som upphörde . Uppräkning av pensioner följer inkomstindex när balanseringsmekanismen är inaktiverad Omräkningen av pensioner följer inkomstindex när balanseringsmekanismen är inaktiverad. Inkomstindex ska mäta den genomsnittliga inkomstutvecklingen i . När balanseringsmekanismen är aktiverad följer pensionerna balansindex i stället för inkomstindex. kommer balanstalet först att sänka och därefter höja de årliga pensionsomräkningarna. När balansindex når inkomstindex, upphör balanseringen. Det är regeringen som fastställer balans- och inkomstindex enligt de regler som anges i socialförsäkringsbalken. tillämpas ett s.k. dämpat balanstal vid beräkningen av balansindex. Det dämpade balanstalet innebär att en tredjedel av ett över- eller underskott påverkar indexeringen. Det har introducerats för att minska balanseringens påverkan på indexomräkningen enskilda år. Uppräkning av pensioner följer balansindex när balanseringsmekanismen är aktiverad När balanstalet är över 1 och systemet inte befinner sig i en balanseringsperiod påverkas inte indexeringen av balanstalets storlek. Det är när balanstalet faller under 1 som en balanseringsperiod inleds. Då får balanstalet en direkt påverkan på pensionsomräkningarna. Pensionerna räknas då om med balansindex så länge som balanseringsperioden pågår. kommer ett balanstal under 1 att bidra till lägre omräkningar medan ett balanstal över 1 bidrar till högre omräkningar än annars. Balanseringsperioden som inleddes avslutades Den balanseringsperiod som inleddes avslutades . Det innebär att inkomst- pensionerna förräntas med förändringen av genomsnittsinkomsten i , som mäts genom inkomstindex. Den finansiella ställningen i pensionssystemet stärktes genom att pensionerna sänktes till följd av att balanstalet var under 1, som S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 inkomstökningarna var låga. Dessutom stärktes den finansiella ställningen bl.a. till följd av hög avkastning på AP-fonderna och ökad syssel- sättning. En balanseringsperiod avslutas när balansindex når samma nivå som inkomstindex. Då är pensionsnivåerna åter på samma nivå som om balanseringen inte hade skett. De underskott som har uppstått har då hanterats genom att pensionerna har indexerats lägre än vad de hade gjort om balanseringen inte hade aktiverats, som indexeringen under vissa år har varit högre för att successivt ta sig tillbaka till ursprungsnivån. Gapet mellan inkomst- och balansindex slöts 2018, och därmed upphörde balanserings- perioden. Det innebär att inkomstpensionerna framöver kommer att indexeras med inkomst- index i stället för balansindex. Inkomstindex beräknades till 170,73. Det innebär en indexökning jämfört med indextal 168,16. Beräk- ningen baseras på prognos avseende inkomstutvecklingen . Den positiva balanseringen 2018 orsakas bl.a. av att sysselsättningen ökade 2016 jämfört med , vilket har betydelse för avgifts- tillgången. Pensionsskulden ökade på grund av tidigare omräkning av pensioner och pensions- rätter. AP-fonderna hade 2016 en positiv utveck- ling på eller . Utbetalning av inkomstpension och tilläggspension från AP-fonderna till pensionärerna Den inkomstgrundade ålderspensionen (inkomstpensionen, tilläggspensionen och premiepensionen) finansieras genom en allmän pensionsavgift, en ålderspensionsavgift som ingår i arbetsgivaravgiften och egenavgiften, och en statlig ålderspensionsavgift. Den allmänna pensionsavgiften förs i sin helhet till AP- fonderna. Ålderspensionsavgiften däremot fördelas mellan AP-fonderna, premiepensions- systemet och statens budget. Pensions- myndigheten fördelar de statliga ålderspensions- avgifterna mellan AP-fonderna och premie- pensionssystemet. När inkomstpension och tilläggspension betalas ut till pensionärerna hämtas medlen från AP-fonderna. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 administrerar hela den allmänna pensionen Inkomstpensionssystemet består av inkomst- pension och tilläggspension och belastar fördel- ningssystemet (AP-fonderna). En ålders- pensionär som är född eller tidigare får tilläggspension som bl.a. baseras på intjänade pensionspoäng i det tidigare ATP-systemet. En ålderspensionär som är född – 1953 får såväl inkomstpension som tilläggs- pension. De som är födda och senare får enbart inkomstpension. Vid sidan av AP- fonderna sker en förmögenhetsuppbyggnad också inom premiepensionssystemet. Pensions- myndigheten ansvarar för hela den allmänna ålderspensionen, vilket innebär att myndigheten även administrerar premiepensionssystemet. Tabell 2.121 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens -0,4 -3,4 -0,4 AP-fondernas administration ingår i ålderspensionssystemets utgifter AP-fondernas administrationskostnader ingår i utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. De kan delas upp i tre typer av utgifter: rörelsens kostnader, provisions- kostnader och prestationsbaserade avgifter. I rörelsens kostnader för första till fjärde AP- fonderna ingår samtliga förvaltningskostnader, exklusive courtage, arvoden till externa förvaltare AP-fonderna redovisar provisionskostnader som en avdragspost under rörelsens intäkter. De prestationsbaserade avgifterna reducerar nettoresultatet för den tillgång som förvaltats. Förvaltararvoden ingår inte i administrations- kostnaderna i tabell 2.121 Det beror på att förvaltararvodena blir en del av köpesumman när AP-fonderna köper onoterade aktier och andelar, om det är sannolikt att man kan få tillbaka förvaltningsarvodena före vinstdelning. I övriga fall redovisas förvaltararvoden som provisions- kostnader. Sjätte gemensamma kostnader och förvaltningskostnader redovisas under posten rörelsens kostnader. Pensionsutbetalningarna blev något lägre än beräknat I budgetpropositionen beräknade regeringen att utgifterna för ålderspensions- systemet vid sidan av statens budget skulle uppgå till . kronor (0,) Pensionsutbetalningarna består av inkomst- pension med och tilläggspension med . Utöver dessa utbetalningar överfördes från AP-fonderna till EU:s tjänstepensionssystem för de tjänstemän inom EU som har begärt det. Denna överföring ingår också i pensionsutbetalningarna från AP- fonderna. Administrationskostnaderna för inkomstpensionen blev , vilket är lägre än beräknat. , och Krono- fogdemyndigheten fick tillsammans i ersättning för administration från AP- fonderna (enligt regeringsbeslut om ersättning från Första-Fjärde AP-fonderna och premie- pensionssystemet för administration av inkomst- grundad ålderspension 2018 (S2017/02834/SF)). har inkomst- och tilläggspensionen räknats upp . Jämfört med 2017 blev utfallet för Ålderspensionssystemet vid sidan av budgeten (2,) högre. fonderna ökade med (2,). Att pensionsutgifterna ökar mer än uppräkningen av pensionerna beror framför allt på att antalet pensionärer med inkomstgrundad ålderspension ökar. hade 2 168 463 pensionärer inkomstgrundad ålderspension, vilket är en ökning med 33 918 personer jämfört med . S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Det påverkades av positiva engångseffekter på . Det vanligaste är att engångseffekterna är positiva, men vissa år dominerar negativa effekter. –2018 var engångseffekterna i genomsnitt . 2.5Underliggande saldo och engångseffekter Underliggande saldo 1990–2018 Det faktiska utfallet på statens budget påverkas av tillfälliga eller engångsvisa händelser, dvs. transaktioner av extraordinär karaktär, vilka försvårar analysen . Genom att exkludera engångseffekterna får man ett bättre mått på saldots underliggande utveckling. Större poster av engångskaraktär redovisas i tabell 2.123 De största posterna kommenteras. I diagrammet 2.1 visas budgetens faktiska saldo och det underliggande saldot för perioden – 2018. I början av perioden har justering även gjorts för en ändrad redovisningsprincip för budgetsaldot i syfte att öka jämförbarheten mellan åren. Diagram 2.1 Budgetens faktiska och underliggande saldo 1991 1994 1997 2000 2003 2006 2009 2012 2015 2018 uppgick det faktiska överskottet i budgeten till , medan det underliggande överskottet var . Positiva engångseffekter bidrog alltså till att förbättra saldot något, framför allt till följd av kapitalplaceringar på skattekontona. var det faktiska budgetsaldot ett överskott på S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Tabell 2.122 Budgetens faktiska saldo, engångseffekter m.m. och underliggande saldo åren 2014–2018 Engångseffekterna 2018 förbättrade saldot med . De positiva engångs- posterna var således marginellt större än de negativa. Större poster kommenteras i detta avsnitt liksom under respektive inkomst- och utgiftsområde. På budgetens inkomstsida återfinns 2018 främst positiva engångseffekter. har budgetsaldot påverkats kraftigt av stora extra inbetalningar till skattekontot, framför allt från bolag. Det antas bero på en förhållandevis för- delaktig ränta på dessa konton. Räntan är sänkt till noll men kapitalplaceringar på skattekontot har ändå ökat med . Åren 2015–2018 bedöms kapitalplaceringar på skattekontona ha stärkt budgetsaldot med sammanlagt . Till följd av ändrad redovisningsperiod för energiskatt har det endast betalats in skatt , vilket har medfört en negativ engångseffekt på uppskattningsvis . slutförde staten en försäljning av Apoteksgruppen i , vilket inbringade . Bolaget var en statligt ägd serviceorganisation för stöd och samordning av egenföretagares drift av apotek. gjorde och två statliga bolag inleverans av överskott och extrautdelningar till staten på totalt , vilka betraktas som engångsinkomster. Som extrautdelning räknas sådan utdelning som inte ryms inom föregående års utdelningsbara resultat eller som beror på uppskrivning av till- gångsvärden (samma definition som i national- räkenskaperna). Inom budgetens utgiftsområden återfinns 2018 några negativa engångsposter. betalade staten i kapital- tillskott till PostNord, som ägs gemensamt av svenska och danska staten. slöts avtal mellan regeringarna om tillskott till bolaget från båda staterna. Därefter har tillskotten prövats av Europeiska kommissionen. medverkar vid inrättandet av Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB) med ett kapitaltillskott på ca 2016–2020. genomförde Försäkrings- kassan efterhandsdebitering av kommunernas del av ansvaret för assistansersättningen. Senarelägg- ningen av inbetalningarna medförde en tillfälligt högre anslagsbelastning 2018 med ca . Inom nettoutlåning är engångseffekterna sammantaget negativa 2018. Den största negativa effekten avser lån för förstärkning av valutareserven. Lånen är i US-dollar och euro och motsvarar drygt 240 mil- jarder kronor. ökade de med till följd av att enskilda lån refinansierades till en högre valutakurs än när respektive lån togs. En relativt stor positiv engångseffekt är hänförlig till som ökade sin kontobehållning i med . Ökningen beror främst på att garantimedel i utländsk valuta flyttats från kommersiella banker till konton i Riksgälden. En annan positiv engångseffekt var att minskade sitt investeringslån med . En del av ålderspensionsavgiften inbetalas som en premiepensionsavgift till konto i Riksgälds- kontoret. Inflödet inkluderar regleringar vilka varierar mellan åren. Medlen placeras tillfälligt på kontot eller i obligationer i avvaktan på att pensionsrätten fastställs. Året efter intjänandeåret, , utbetalas premiepensionsmedel (inkl. avkastning) till de fonder som pensionsspararna valt. Inbetalningen av premiepensionsavgifter upp- gick 2018 till och utbetal- ningen av premiepensionsmedel till . Myndighetens övriga tillfälliga förvalt- ning av premiepensionsmedel medförde en minskad behållning på kontot med . Det finns också ett konto för Pensions- myndighetens handel med fondandelar inom premiepensionssystemet. Detta konto medförde 2018 en temporär ökning av nettoutlåningen med . Under posten Övrigt, netto (-0,) ingår nettoutlåning till övriga myndig- heter, bolag och affärsverk. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Tabell 2.123 Vissa större engångsposters påverkan på statens budget 2018 och 2017 Kapitalplaceringar på skattekonto, bolag Kapitaltillskott AIIB, Asiatiska banken för EU-avgift, försenad rabatt EU-avgift, retroaktivt höjd tullavgift Övrig tillfällig förvaltning av EU-avgift, kassamässig effekt av S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 2.6Realekonomisk fördelning av anslagen i statens budget Vid analys av och information om statens budgets storlek och påverkan på samhällsekonomin fördelas utgifterna även på ett annat sätt än efter utgiftsområden och anslag. En sådan fördelning är den realekonomiska fördelningen, som baseras på nationalräkenskapernas definitioner. För att skapa jämförbarhet med andra länder upprättas nationalräkenskaperna enligt internationella principer och riktlinjer, som bl.a. EU har utarbetat. Den realekonomiska fördelningen av utgifterna som redovisas här är transfereringar, konsumtion, investeringar, räntor och finansiella transaktioner. Diagram 2.2 Utgifterna i statens budget, realekonomiskt fördelade S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Tabell 2.124 Realekonomisk fördelning av statens budget 2017–2018 Förändring 2017–2018 -4,4 Löner inklusive sociala avgifter -12,1 -1,4 Den realekonomiska fördelningen av anslags- utfall baseras på myndigheternas redovisning, men måste på övergripande nivå kompletteras med förenklingar och schabloner. Detta innebär att den realekonomiska fördelningen av ett visst anslag inte är exakt. Den fördelning som redovisas här innehåller därför en viss osäkerhet. Den realekonomiska fördelningen ger en kompletterande bild av hur anslagen i statens budget använts. Transfereringar är inkomstöverföringar, dvs. till stor del utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. Som transfereringar räknas t.ex. sjukpenning och barnbidrag men även internationellt bistånd och bidrag till EU-budgeten. Syftet med transfereringar är att omfördela inkomster mellan olika grupper i samhället, mellan olika regioner i landet eller till internationell verksamhet. Transfereringarna utgjorde av utgifterna inom budgetens utgiftsområden . Höjt barnbidrag bidrog till att transfereringar till hushåll ökade Hushållen fick av de totala trans- fereringarna. Transfereringarna till hushåll ökade med totalt (3,) jämfört med . Transfereringar till hushållen från anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppgick till . Det är en ökning med (3,) jämfört med . Det beror bl.a. att utgifterna var lägre 2017 eftersom att utfallet då påverkades av övergången från förskotts- betalning till efterskottsbetalning. Dessutom påverkades utgifterna av att schablon- beloppet som betalar ut för varje utförd assistanstimme har höjts. Finansie- ring från kommuner redovisas som inkomster mot anslaget och reducerar utgifterna för transfereringar till kommuner. Transfereringar till hushåll från anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. inom utgifts- område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning minskade med 1 246 mil- joner kronor (3,). Det beror i huvudsak S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 på att färre personer fick aktivitets- eller sjukersättning jämfört med föregående år. För sjukersättningen beror minskningen på att många har lämnat förmånen till följd av att de fyllt , som antalet nybeviljade sjukersätt- ningar har varit lågt. Transfereringarna till hushåll från anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna inom utgifts- område 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom minskade med (5,). Det beror främst på att antalet personer med änkepension minskar successivt då änkepensions- systemet är under avveckling . Utgifterna för anslaget 1:3 Bostadstillägg för pensionärer inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom medförde ökade trans- fereringar till hushåll med (10,). Det beror på att bostadstillägget har höjts 2018 samt att antalet pensionärer med bostadstillägg har ökat från föregående år. Transfereringarna till hushåll från anslaget 1:1 Barnbidrag inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade med (16,) jämfört med . Det beror främst på att det allmänna barnbidraget höjdes med per barn och månad fr.o.m. . Transfereringarna till hushåll från anslaget 1:2 Föräldraförsäkring inom utgiftsområde 12 Eko- nomisk trygghet för familjer och barn ökade med (4,). Utgifterna för föräldrapenning har framför allt ökat på grund av en högre medelersättning per dag 2018. Det beror i sin tur på att män, som har en högre medelersättning än kvinnor, tagit ut fler föräldrapenningdagar . Dessutom har antalet uttagna dagar med högsta ersättningsnivå ökat. Transfereringarna till hushåll för tillfällig föräldrapenning ökade också på grund av fler uttagna nettodagar samt högre medelersättning än föregående år. Transfereringarna till hushåll från anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv minskade med (4,). Det är främst utgifterna för aktivitetsstöd som minskat till följd av färre inskrivna vid Arbetsförmedlingen. Transfereringarna till hushåll från anslaget 1:1 Studiehjälp inom utgiftsområde 15 Studiestöd ökade med (17,). Det beror främst på att studiebidraget höjdes med . Transfereringarna till hushåll från anslaget 1:2 Studiemedel inom utgiftsområde 15 Studiestöd ökade med (7,). Det beror huvudsakligen på att beloppet för studiebidrag har höjts. Transfereringarna till hushåll från anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid ökade med (13,). Det beror främst på en satsning på fler platser till folkhögskolan. Färre ensamkommande barn och unga fick stor påverkan på transfereringar till kommuner Den kommunala sektorn omfattar kommuner, landsting och kommunalförbund. fick kommunsektorn av de totala transfereringarna och var därmed den näst största mottagaren av transfereringar 2018. Transfere- ringarna till kommunsektorn ökade med (1,) jämfört med . Transfereringarna till kommuner från anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader inom utgiftsområde 8 Migration minskade med (65,). Det beror främst på att det genomsnittliga antalet ensam- kommande barn och unga i mottagningssystem minskat , från 14 990 ensamkommande till 2 023 ensamkommande . Transfereringarna till kommuner och landsting från anslaget 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökade med (5,). Kostnaderna för läkemedelsför- månerna fortsatte att öka 2018. Det är bl.a. användandet av cancerläkemedel som ökade, både till följd av nya läkemedel och av att befolkningen ökar i åldersgrupper där förekomsten av cancer är relativt hög. Även utgifterna för blodproppsföre- byggande läkemedel och läkemedel mot hepatit C har ökat. Transfereringarna till kommuner och landsting från anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökade med (170,). Det beror bl.a. på personalsats- ningar inom vården, insatser för att korta vård- köerna och satsningar på förlossningsvård och kvinnors hälsa. Transfereringarna till kommuner och landsting från anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistans- ersättning inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökade med (19,). Finansiering från kommuner redovisas som inkomster mot anslaget och reducerar utgifterna för trans- fereringar till kommuner. Den minskade finansieringen från kommunerna beror främst på att fr.o.m. begär ersättning från kommunerna för assistansersättningen i efterhand. begärdes ersättningen i förskott. Transfereringarna till kommuner och landsting från anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökade med (122,). Det beror främst på satsningar gällande stärkt bemanning och ökad kompetens i den sociala barn- och ungdomsvården, avgiftsfria aktiviteter för barn under skollov samt avgiftsfri simskola för barn. Transfereringar till kommuner från anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering ökade med (6,). Det beror främst på att utgifterna för vidarebosättning av kvotflyktingar till redovisas under anslaget i stället för som tidigare under anslaget 1:3 Migrationspolitiska åtgärder under utgiftsområde 8 Migration. Transfereringarna till kommuner från anslaget 1:3 Migrationspolitiska åtgärder minskade därför med . Transfereringarna till kommuner från anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser inom utgiftsområde 14 Arbets- marknad och arbetsliv ökade med (92,). Det beror framför allt på att omfattningen av subventionerade anställ- ningar i form av extratjänster ökade jämfört med . Transfereringarna till kommuner från anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning ökade med (88,). Det beror främst på utbetalningar av statsbidrag för satsningar på vuxenutbildning. Transfereringarna till kommuner från anslaget 1:15 Upprustning av skollokaler och utemiljöer inom utgiftsområde 16 Utbildning och S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 universitetsforskning ökade med (400,). Det högre utfallet beror främst på att villkoren för utbetalning av statsbidrag för att rusta upp skollokaler och utemiljöer ändrades . De nya kraven innebar bl.a. att bidrag kunde betalas ut i förskott. infördes ett nytt statligt stöd riktat till huvudmän för grundskola och förskoleklass. Det medförde att transfereringarna till kommuner från anslaget 1:21 Statligt stöd för stärkt likvärdig- het och kunskapsutveckling inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning ökade med . Transfereringarna till kommuner från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt ökade med (168,). Det beror framför allt på en satsning med statsbidrag till socioekonomiskt eftersatta kommuner och områden som inleddes . Transfereringar till kommuner från anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgifts- område 25 Allmänna bidrag till kommuner ökade med (5,). Ök- ningen beror främst på att anslaget tillfördes för att kompensera kommuner och landsting för det intäktsbortfall som förslaget om förhöjt grundavdrag för pensionärer medför. Anslaget 1:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner uppfördes på statens budget 2018. Det medförde ökade transfereringar till kommuner på . Stöd för bostadsbyggande och klimatinvesteringar bidrog till ökade transfereringar till företagssektorn Företagssektorn fick av de totala transfereringarna . Transfereringarna till företagssektorn ökade med (12,) jämfört med . Transfereringarna till företagssektorn från anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ökade med (7,). Det beror framför allt på en satsning med statsbidrag för fler anställningar hos . Dessutom har genomsnittskostnaden för olika former av lönebidrag ökat efter höjningar av bidragstaket samt förändrade regler för handledararvode. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Transfereringarna till företagssektorn från anslaget 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar inom utgiftsom- råde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv minskade med (16,). Det beror främst på regeländringar och konkurrens från andra subventionerade anställningar såsom extratjänster. Det genomsnittliga antalet med nystartsjobb uppgick till 32 619 personer vilket var en minskning med 8 528 personer (20,) från föregående år.