prop · H60368 · 2019-03-19 00:00:00 — Regeringens proposition 2018/19:68 Ändring av övergångsbestämmelse avseende Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås en ändring i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2013:1146) om ändring i 3 kap. 3 a § socialtjänstlagen (2001:453). Förslaget innebär att handläggare som före anställts för att utföra vissa uppgifter inom som rör barn och unga, bl.a. utredning och bedömning av behovet av insatser, och som inte har viss föreskriven utbildning, ska vara behöriga att utföra uppgifterna till och med i stället för till och med . Lagändringen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453)................ Ärendet och dess beredning .............................................................. Överväganden och förslag ................................................................ Sammanfattning av promemorian Behörighet för anställda före att utföra vissa uppgifter inom barn- och ungdomsvård – förslag till förlängning av övergångsbestämmelse i socialtjänstlagen ....................... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... antar regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). 2Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen (2001:453) att punkt 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2013:1146) om ändring i den lagen ska ha följande lydelse. 2.En handläggare som före ikraftträdandet anställts för att utföra de uppgifter som anges i 3 kap. 3 a § andra stycket är till och med behörig att utföra de angivna uppgifterna. 2.En handläggare som före anställts för att utföra de uppgifter som anges i 3 kap. 3 a § andra stycket är till och med behörig att utföra de angivna uppgifterna. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning infördes genom ändringar i (2001:453) krav på viss behörighet för handläggare inom för att få utföra vissa uppgifter inom barn- och ungdomsvård 2012/13:175). Enligt en övergångsbestämmelse får dock en hand- läggare som anställts före fortsätta att utföra sådana upp- gifter till och med , även om han eller hon inte uppfyller I denna proposition behandlas behovet av att ändra Promemorian Behörighet för anställda före att utföra vissa uppgifter inom barn- och ungdomsvård – förslag till (S2018/05720/FST), har upprättats i . ning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över finns i bilaga 3. En sammanställning av remiss- yttrandena finns tillgänglig i (S2018/05720/FST). Förslaget till ändring av övergångsbestämmelsen är av sådan karaktär att ett yttrande från Lagrådet normalt ska inhämtas. Förslaget är dock författ- ningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hö- rande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats. infördes i 3 kap. socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, nya bestämmelser om krav på viss behörighet för handläggare inom som utför vissa uppgifter inom barn- och I förarbetena konstaterade regeringen att arbetet med barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa, och deras familjer, är ett av svåraste uppdrag och att det därför är särskilt viktigt att handläggare som utför uppgifter inom den sociala barn- och ungdomsvår- den har hög kompetens och god erfarenhet (prop. 2012/13:175 s. 52). Enligt 3 kap. 3 a § andra stycket SoL gäller behörighetskravet för hand- läggare som ska utföra uppgifter som innefattar bedömning av om utred- ning ska inledas, utredning och bedömning av behovet av insatser eller andra åtgärder, eller uppföljning av beslutade insatser. gångsbestämmelse är dock en handläggare som före anställts för att utföra de uppgifter som anges i 3 kap. 3 a § andra stycket SoL till och med behörig att utföra uppgifterna, även om han eller hon inte uppfyller behörighetskraven. Regleringen av behörighetskraven fanns till en början i 3 kap. 3 a och 3 b §§ SoL. I 3 kap. 3 a § andra stycket fanns en bestämmelse om att socialnämnden ska använda handläggare som har avlagt svensk socio- nomexamen eller annan relevant examen på grundnivå i högskolan eller som har utländsk utbildning som erkänts på visst sätt, för utförande av de ovan nämnda uppgifterna inom . Vidare angavs i3 b att socialnämnden får använda handläggare med utländsk utbildning för utförande av de uppgifter som anges i 3 a § andra stycket, om utbildningen ensam eller tillsammans med yrkeslivserfarenhet motsvarar svensk socio- nomexamen eller annan relevant examen på grundnivå i högskolan. trädde en redaktionell ändring av 3 kap. 3 a § i kraft genom att ordet ”ungdom” ändrades till ”unga” (prop. 2015/16:43). genomfördes flera ändringar i svensk lagstiftning för att genomföra EU:s moderniserade s.k. yrkeskvalifikationsdirektiv i svensk rätt (prop. 2015/16:44). Direktivet ska underlätta för dem som vill utöva ett s.k. reglerat yrke i ett annat land än sitt hemland inom EU och ställer krav på EU-medlemsstaterna att erkänna yrkeskvalifikationer från 2015/16:44 infördes bl.a. en ny gene- rell lag, lagen (2016:145) om erkännande av yrkeskvalifikationer. över ändrades 3 kap. 3 a § SoL så att andra stycket inte längre innehöll bestämmelser om utländsk utbildning. Andra stycket 3 a § ändrades även i förtydligande syfte så att det där anges att handläggaren ska ha avlagt svensk socionomexamen eller annan relevant examen på minst grundnivå Vidare fick 3 kap. 3 b § ny lydelse genom att paragrafen for- mulerades om till att upplysa om att bestämmelser om tillfällig yrkes- utövning och erkännande av vissa utländska yrkeskvalifikationer finns i lagen om erkännande av yrkeskvalifikationer och de föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen. Dessutom infördes en ny paragraf, 3 c §, som delvis motsvarar tidigare 3 b § om handläggare med utländska Till följd av att 3 b § i dess nya lydelse endast avser vissa utländska yrkeskvalifikationer ändrades 3 c § första stycket så att den omfattar annan utländsk utbildning än sådan som avses i 3 b §. I 3 c § första stycket lades även till ordet ”minst”. utfärdade föreskrifter för bedömning och prövning av behörighet enligt den nya regleringen (SOSFS 2014:7). regeringen genomförde en uppföljning av lagändringens och föreskrifternas konsekvenser. bl.a. att de utfärdade föreskrifterna i praktiken medförde att det endast var socionomexamen som gav behörighet. En enkät som besvarades av 263 kommuner och stadsdelar visade att det av 5 089 tillsvidareanställda socialsekreterare inom barn- och ungdomsvård var cirka , eller drygt 350 personer, som då saknade behörighet enligt SoL och föreskrifterna (S2016/03912/FST). Mot denna bakgrund har sett över föreskrifterna i syfte att bättre anpassa dessa till SOSFS 2014:7 och ersattes av nya föreskrifter, där det bland annat tydlig- gjorts att även andra examina än socionomexamen kan vara behörighets- grundande (HSLF-FS 2017:79). om hur många av de drygt 350 obehöriga handläggarna vid uppföljningen 2016 som uppfyller kraven enligt de nya föreskrifterna, men enligt myndigheten bör övergångstiden förlängas för att ge handläggare som påbörjat kompletteringsåtgärder ytterligare möjlighet att slutföra dem (S2018/04915/FST). Efter att behörighetsregleringen trätt i kraft har SSR, Kommuner och Landsting (SKL) och Vision påpekat att många kommuner, bl.a. till följd av flyktingsituationen 2015, fått problem Prop. 2018/19:68 med att kunna rekrytera och behålla personal inom barn- Organisationerna ansåg mot den bakgrunden att personer som anställts för de aktuella arbetsuppgifterna före ikraftträdandet automatiskt skulle anses behöriga. Svårigheter, både för arbetsgivare och arbetstagare, att få till stånd validering och komplettering av utbildningar utifrån kraven i föreskrifterna har också förts fram. Efter att ändrat sina föreskrifter råder delvis olika uppfattning om läget och behovet av åtgärder. SKL anser att problemen med bristande behörighet är underskattade i uppföljning och vill bland annat att övergångsperioden förlängs till medan Visions bedömning är att de anställda medarbetarna sannolikt uppfyller kraven enligt de nya föreskrifterna. Av ingivna skrivelser framgår också att flera berörda parter vidtagit och vidtar åtgärder för att genomföra anpassningen till behörighetsregleringen. Det gäller t.ex. det nätverk av socialchefer som är knutet till SKL och som arbetat fram underlag för arbetsgivarnas bedömningar och som planerar att tillsätta behörighetsgrupper på länsnivå för erfarenhetsutbyte (S2018/04915/FST). 5 Överväganden och förslag Regeringens förslag: En handläggare som före anställts för att utföra sådana uppgifter inom som rör barn och unga och som innefattar bedömning av om utredning ska inledas, utredning och bedömning av behovet av insatser eller andra åtgärder eller uppföljning av beslutade insatser, och som inte uppfyller behörighetskraven, ska i stället för till och med vara behörig att utföra uppgifterna till och med . Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. Promemorians förslag saknar regeringens förslag till språkligt förtydligande av bestämmelsen och regeringens förslag saknar promemorians uttryckliga hänvisning till vilken examen som kan ge behörighet. Remissinstanserna: En klar majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget: kommun, kommun, kommun, , , , kommun, , , , , , , kommun, kommun, kommun, kommun, , Kommuner och Landsting, och kommun. Fyra remissinstanser avstyrker förslaget: , Förbundet , och . De remissinstanser som avstyrker förslaget gör det huvudsakligen för att de anser att en förlängning av övergångsperioden riskerar gå ut över rättssäkerheten och kvaliteten i barn- och ungdomsvård. anser att övergångsperioden bör förlängas med endast ett år, till , och att det i övergångsbestämmelsen bör förtydli- gas att bestämmelsen fortfarande bara gäller de handläggare som anställts Några remissinstanser, bl.a. , Vision och anser att förslaget inte är tillräckligt långtgående och att de som var anställda före det att behörighetsregleringen trädde i kraft numera ska anses behöriga per automatik. instanser, såsom Kommuner och Landsting och kommun anser att även personal som anställts efter ska omfattas av den ändrade övergångsbestämmelsen. Skälen för regeringens förslag: När behörighetsregleringen infördes anförde regeringen att arbetet med barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa, och deras familjer, är ett av Vidare anförde regeringen att personalens kompetens är väsentlig för att kunna uppnå rättssäkerhet och upprätthålla en god kvalitet på arbetet och att det därför är särskilt viktigt att handläggarna har hög kompetens och god erfarenhet (prop. 2012/13:175 s. 52). Av den uppföljning genomförde 2016 framgår att be- hörighetsregleringen har mött ett positivt gensvar. som följts upp har lyft fram positiva konsekvenser såsom ökad rättssäker- het för enskilda, ökad kompetens hos handläggarna och ökad kvalitet i När behörighetsbestämmelsen infördes konstaterade regeringen att en snarlik reglering redan fanns i 3 kap. 3 § socialtjänstlagen (2001:453), för- kortad SoL, där det framgår att insatser inom ska vara av god kvalitet och att det för utförande av uppgifter inom ska finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. dock att en precisering behövdes för att uppnå de förbättringar som efter- strävades i barn- och ungdomsvård. En stor majoritet av de redan anställda förväntades uppfylla de preciserade kraven och en viss övergångsperiod ansågs ge tillräckliga möjligheter för de anpassnings- åtgärder som eventuellt behövdes (prop. 2012/13:175 s. 85, 89–90). uppföljning bekräftade också den bilden då av 5 057 socialsekreterare inom barn- och ungdomsvård saknade behörighet enligt SoL och myndighetens föreskrif- Uppföljningen visade, enligt , emellertid också att före- skrifterna i praktiken tolkades så att det endast var socionomexamen som Mot denna bakgrund utarbetade nya före- skrifter i vilka det bland annat tydliggörs att även andra examina än socio- nomexamen kan vara behörighetsgrundande (HSLF-FS 2017:79). Regeringen instämmer i det som anförs i promemorian som ligger till grund för denna proposition om att utformningen av före- skrifter har avgörande betydelse för berörda aktörers möjligheter att vidta anpassnings- och utvecklingsåtgärder för att möta behörighetskraven. finns också skäl att ändra övergångsbestämmelsen och förlänga över- gångstiden med anledning av att föreskrifterna ändrades i grundläggande avseenden så sent som . Också svårigheterna för ar- betsgivare och arbetstagare att få till stånd validering och komplettering av utbildningar utifrån föreskrifterna, något som påtalats av bland andra och Kommuner och Landsting (SKL), utgör skäl för att övergångsbestämmelsen bör ändras. Även om förslaget får stöd från en klar majoritet av remissinstanserna finns det både remissinstanser som anser att förslaget inte är tillräckligt långtgående och remissinstanser som helt avstyrker en ändring. Några remissinstanser, däribland , Vision och SKL anser att de som var anställda före det att behörighetsregleringen trädde i kraft numera automatiskt ska anses behöriga. Som skäl för det anger exempelvis att de berörda personerna har erfarenhet av arbetsuppgifterna och att de var behöriga när de anställdes som socialsekreterare eller chefer och att det finns ett stort behov av deras kompetens i barn- och ungdomsvård. De remissinstanser som avstyrker förslaget, däribland , och gör det huvudsakligen med hänvisning till att en ändrad övergångsbestämmelse riskerar att gå ut över kvaliteten och rättssäkerheten inom barn- och ungdomsvård. anför bland annat att hög kompetens bland personalen ger förutsättningar för god kvalitet inom den sociala barn- och ungdomsvården. befarar också att en ändrad övergångsbestämmelse kan bidra till regionala skillnader. menar att en ändring av övergångsbestämmelserna urvattnar lagens krav på behörighet vilket medför stora risker för enskilda barn och unga som ansvarar för. Andra remissinstanser, däribland SKL, menar tvärtom att om övergångsbestämmelsen inte skulle ändras skulle ett stort antal socialsekreterare och arbetsledare bli obehöriga, vilket allvarligt skulle hota både rättssäkerheten och kvaliteten i verksamheten. Regeringen anser att det finns anledning att vara restriktiv med undantag från behörighetsregleringen för att inte riskera att urholka intentionerna med bestämmelsen, som är att öka förutsättningarna för att verksamheten bedrivs med hög rättssäkerhet och kvalitet genom att ställa behörighetskrav för vissa arbetsuppgifter. Regeringen delar med fleras uppfattning att det är angeläget att behörighetskraven omfattar alla handläggare inom barn- och ungdomsvård som arbetar med sådana uppgifter som omfattas av regleringen. Att personer som var anställda innan behörighetsbestämmelsen trädde i kraft automatiskt ska anses behöriga är därför alltför långtgående. är det av stor vikt att de som var anställda innan bestämmelsen trädde i kraft ges tillräckliga förutsättningar att uppnå behörighetskraven. De eventuella negativa effekterna av en ändrad övergångsbestämmelse ska inte heller överdrivas. Som framgår ovan så gällde redan innan den behörighetsreglering som infördes krav enligt 3 kap. 3 § SoL på att personalen skulle ha lämplig utbildning och erfarenhet för att få utföra uppgifter inom . Det kravet omfattar de som träffas av övergångsbestämmelsen. Vidare rör det sig om ett begränsat antal handläggare som omfattas av övergångsbestämmelsen. för uppföljning uppgick antalet till 350 personer. Antalet torde ha minskat genom utbildning och validering och genom att anställningar upphört. Ungefär tre fjärdedelar av dem som inte var behöriga hade dessutom en utbildning inom exempelvis beteendevetenskap, socialpedagogik och socialpsykologi. Därtill har berörda handläggare erfarenhet av arbetsuppgifterna vilket inte minst är viktigt då personalomsättningen varit relativt hög inom barn- och ungdomsvård. bedömningen att det är befogat att ändra övergångsbestämmelsen i syfte att ge berörda aktörer förutsättningar att kunna vidta nödvändiga anpass- ningsåtgärder utifrån ändrade föreskrifter. övergångsbestämmelsen på så sätt att handläggare, i stället för till och med , ska anses behöriga till och med be- döms också vara väl avvägd. För att omfattas av övergångsregleringen måste handläggaren således ha anställts före för att utföra någon av de ovan nämnda upp- gifterna inom barn- och ungdomsvård. därför inte tillämplig t.ex. på handläggare som före anställts för att utföra några andra arbetsuppgifter än de ovan nämnda och som efter skulle vilja byta arbetsuppgifter till de ovan nämnda. Vid remitteringen har några remissinstanser framfört synpunkten att övergångsbestämmelsen bör omfatta också de handläggare som anställts efter det att behörighetsregeln trädde ikraft . möjligt att i detta lagstiftningsärende ta upp frågan om även dessa hand- läggare ska omfattas av övergångsbestämmelsen men regeringen vill ändå understryka att det på grund av risken för att urholka intentionerna med behörighetsregleringen inte är lämpligt med ytterligare undantag från be- Beträffande synpunkt att det kan vara relevant att för- tydliga att övergångsbestämmelsen fortfarande endast ska gälla de hand- läggare som anställts före menar regeringen att det framgår av ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna att övergångsbestäm- melsen endast avser de handläggare som var anställda när behörighets- regeln trädde i kraft. För att det inte ska råda någon tvekan om vid vilken tidpunkt berörda handläggare måste ha anställts för att omfattas av över- gångsbestämmelsen är det dock lämpligt att det uttryckligen anges i be- stämmelsen att handläggaren ska ha anställts före . Förutom en ändring av övergångsperiodens längd föreslås i promemo- rian ett tillägg i övergångsbestämmelsen om att en handläggare ska ha så- dan examen som anges i 3 kap. 3 a § andra stycket SoL för att vara behörig att utföra de angivna uppgifterna. Som redogjorts för i avsnitt 4 har bestämmelserna om behörighet i 3 kap. Ändringarna har bl.a. syftat till att anpassa svensk rätt till EU:s moderniserade s.k. yrkeskvalifikationsdirektiv 2015/16:44). De ändringar som gjorts som anpassning till EU-regel- verket har enligt regeringens bedömning dock varken utökat eller begrän- sat den krets av handläggare som, om de anställts före , ska anses behöriga att utföra uppgifterna i 3 kap. 3 a § andra stycket SoL. ett led i anpassningen till EU-reglerna har bl.a. bestämmelsen om att behö- righet, förutom genom viss svensk examen, även kan uppnås genom viss utländsk utbildning tagits bort från 3 kap. 3 a § och ersatts av nya be- stämmelser i 3 kap. 3 b och 3 c §§ SoL. I nuvarande lydelse av 3 kap. 3 a § SoL anges därför i fråga om behörighetskrav endast att socialnämnden ska använda handläggare som avlagt svensk socionomexamen eller annan relevant examen på minst grundnivå i högskolan för att utföra de arbets- uppgifter som omfattas av behörighetsbestämmelserna. Att i den delen ändra övergångsbestämmelsen i enlighet med promemorians förslag skulle därmed inskränka kretsen av behöriga handläggare på ett sätt som varken är avsett eller lämpligt. Regeringen föreslår därför att den delen av prome- Prop. 2018/19:68 förslag till ändrad övergångsbestämmelse inte ska genomföras. Regeringens förslag: Den föreslagna lagändringen ska träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har några invändningar mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Den nuvarande övergångsbestämmelsen gäller t.o.m. . Den föreslagna ändringen av övergångsbestämmelsen bör därmed träda i kraft . Regeringen föreslår därför att den ska träda i kraft . Kraven på viss behörighet för att få utföra vissa uppgifter inom barn- och ungdomsvård syftar till att öka förutsättningarna för att verksamheten ska kunna bedrivas med hög rättssäkerhet och med god kvalitet. Ytterst ska behörighetsregleringen stärka barns och ungas rättigheter och värna deras behov. Övergångsbestämmelsen syftar till att ge personal som anställts före den en möjlighet att kunna komplettera sin utbildning och till att ge huvudmännen förutsättningar att kunna planera och anpassa verksamheten efter reformen. En ändring av övergångsbestämmelsen och förlängning i fråga om den tid under vilken även personal utan den föreskrivna kompetensen ska anses vara behörig, dvs. sammanlagt efter det att reglerna införts, ger kommunerna goda förutsättningar för genomförandet och anpassning av verksamheten. Det är svårt att bedöma om en ändring av övergångsbestämmelsen får några konsekvenser för de barn och unga som behöver stöd och insatser från . En ändring av övergångsbestämmelsen medför att handläggare som anställts före kan arbeta utan att behöva uppfylla behörighetskraven. gäller kvalitetskravet i 3 kap. 3 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, om att insatser inom ska vara av god kvalitet och att det för utförande av uppgifter inom ska finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Vid konsekvensbedömningen bör det vidare beaktas att det handlar om en relativt begränsad grupp anställda. Enligt uppföljning var det drygt 350 av 5 089 tillsvidareanställda socialsekreterare inom barn- och ungdomsvård som inte uppfyllde kraven enligt SoL och föreskrifterna. Eftersom har förflutit sedan uppföljningen finns det skäl att anta att gruppen minskat 2018/19:68 ytterligare genom att berörda genom validering och vidareutbildning uppfyllt behörighetskraven samt att vissa anställningar upphört. nya föreskrifter som trädde i kraft tydliggör att även andra examina än socionomexamen kan vara behörighetsgrundande vilket torde ge bättre förutsättningar för dem som omfattas av övergångsbestämmelsen att uppfylla behörighetskraven. Enligt uppföljning hade dessutom närmare tre fjärdedelar av dem som saknade behörighet annan utbildning inom bl.a. beteendevetenskap, socialpedagogik och socialt arbete. Vid en konsekvensbedömning bör det också beaktas att det är svårt att rekrytera socialsekreterare till barn- och ungdomsvård vilket bl.a. Vision lyfter fram i sitt remissvar. Det kan därför anses bättre ur kvalitets- och rättssäkerhetssynpunkt att utsträcka tiden för att ge berörda redan anställda socialsekreterare, som i många fall torde ha relativt lång erfarenhet, bättre förutsättningar att uppfylla behörighetskravet än att ersätta dessa med annan behörig personal. Sammantaget gör regeringen bedömningen att en ändring av övergångsbestämmelsen inte torde ha några betydande konsekvenser för de barn och unga som är i behov av stöd och insatser från barn- och ungdomsvård. Vad gäller konsekvenser för jämställdheten så innehåller inte några uppgifter om hur stor andel av de som omfattas av övergångsbestämmelsen som är män respektive kvinnor. Oavsett andelen män respektive kvinnor så utgör emellertid de som omfattas av övergångsbestämmelsen en liten andel av socialsekreterarna inom barn- och ungdomsvård vilket gör att regeringen bedömer att förslaget inte har några betydande konsekvenser för jämställdheten. En förlängning av övergångsperioden bedöms inte heller medföra några ekonomiska konsekvenser för staten eller kommunerna. 2.En handläggare som före anställts för att utföra de uppgifter som anges i 3 kap. 3 a § andra stycket är till och med behörig att utföra de angivna uppgifterna. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5. I 3 kap. socialtjänstlagen (2001:453) finns behörighetsregler med krav på att socialnämnden ska använda handläggare som har viss utbildning för att utföra uppgifter inom rörande barn och unga.