prop · H70364 · 2019-12-16 00:00:00 — Upptag- ningar och uppteckningar, som finns kvar i efter det att ärendet har avslu- tats hos åklagaren och bevismaterialet har överlämnats med stöd av 38 eller 40 §, får bevaras endast om detta är tillåtet enligt 28 § första stycket lagen om hemlig dataavläsning. I fråga om underrättelse till en enskild enligt 28 § andra stycket lagen om hemlig dataavläsning ska bestämmelserna i 36 § andra stycket tillämpas. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om hanteringen av in- Prop. 2019/20:64 hämtat material och om underrättelseskyldighet gentemot en enskild eller enskilda när upptagning eller uppteckning sker i . Övervägandena finns i avsnitt 13.3.3. Paragrafen omfattar hemlig dataavläsning avseende kommunikations- avlyssnings- och kommunikationsövervakningsuppgifter som ska verk- ställas genom upptagning eller uppteckning i av meddelanden eller uppgifter om meddelanden med stöd av 34 § 2. Det fall som avses med hänvisningen till ”andra fall av verkställighet” är de som framgår av 2 § första stycket 3–7 lagen om hemlig dataavläsning, dvs. platsuppgifter, kameraövervakningsuppgifter, rumsavlyssningsuppgifter, elektroniskt lagrade uppgifter och uppgifter som visar hur ett avläsningsbart informa- tionssystem används. Paragrafen omfattar däremot inte meddelanden eller uppgifter om meddelanden som verkställs genom omedelbar överföring enligt 34 § 1. I dessa fall tillämpas 37 a §. Av första stycket följer att upptagningar eller uppteckningar inte behöver granskas enligt 28 § första stycket lagen om hemlig dataavläsning. Svenska myndigheter behöver således inte granska de upptagningar eller uppteckningar som gjorts för den utfärdande statens räkning. Undantaget från granskningsskyldigheten gäller emellertid inte sådan granskning som t.ex. avser att avbryta åtgärden om avläsningsförbud råder eller upp- gifterna är skyddade enligt beslagsförbudsregeln, se 27 § lagen om hemlig dataavläsning. Upptagningar och uppteckningar som finns kvar i efter det att ärendet har avslutats hos åklagaren och bevismaterialet har överlämnats med stöd av 38 eller 40 § förevarande lag, får bevaras endast om detta är tillåtet enligt 28 § första stycket lagen om hemlig dataavläs- ning. Motsvarande gäller för övriga hemliga tvångsmedel. Av andra stycket framgår att i fråga om underrättelse till enskild enligt 28 § andra stycket lagen om hemlig dataavläsning ska 36 § andra stycket i denna lag tillämpas beträffande hemlig dataavläsning (prop. s.286–287). I sistnämnda paragraf hänvisas till 27 kap. 31–33 §§ RB med vissa nödvändiga förändringar som t.ex. att tidpunkten då underrättelse ska lämnas inte räknas då förundersökningen avslutas utan från då åtgärden avslutades. Vidare följer av bestämmelsen att när en enskild ska underrättas om hemlig dataavläsning ska underrättelsen ta sikte på inne- havaren av det avläsningsbara informationssystemet i stället för ett tele- fonnummer, annan adress eller en viss elektronisk kommunikationsutrust- ning. Underrättelse om hemlig dataavläsning 16 § Det som anges om hemlig avlyssning och hemlig övervakning av elektronisk kommunikation i 12–15 §§ tillämpas även för hemlig dataavläsning enligt 2 § första stycket 1–3 lagen (2019:000) om hemlig dataavläsning. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om underrättelse till en annan medlemsstat och om underrättelse till . Enligt bestämmelsen ska det som gäller för hemlig avlyssning och hem- lig övervakning av elektronisk kommunikation avseende underrättelse till 2019/20:64 en annan medlemsstat när avlyssning eller övervakning ska genomföras på den andra statens territorium (12 §) även gälla för hemlig dataavläsning när åtgärden avser avläsning eller upptagning av kommunikationsavlyss- nings-, kommunikationsövervaknings- eller platsuppgifter enligt 2 § första stycket 1–3 lagen om hemlig dataavläsning. I bestämmelsen anges också att det som gäller när en annan medlemsstat underrättar om hemlig avlyssning och övervakning av elektronisk kommunikation i utan bistånd av en svensk myndighet (13–15 §§) också ska gälla för hemlig dataavläsning när åtgärden avser avläsning eller upptagning av kommu- nikationsavlyssnings, kommunikationsövervaknings- eller platsuppgifter (prop. 2016/17:218 s. 299–303). Sammanfattning av betänkandet Hemlig dataavläsning – ett viktigt verktyg i kampen mot allvarlig brottslighet (SOU 2017:89) Vi har haft i uppdrag att överväga om de brottsbekämpande myndigheterna bör få möjlighet att använda hemlig dataavläsning för att bekämpa terroristbrott och andra allvarliga brott. I uppdraget har bland annat ingått att •ta reda på vilket behov de brottsbekämpande myndigheterna har av hemlig dataavläsning, •undersöka om hemlig dataavläsning skulle vara en effektivmetod för att bekämpa terroristbrottslighet och andra allvarliga brott, •klargöra om intresset av att upprätthålla ett starkt skydd för den personliga integriteten ger utrymme för att tillåta hemlig dataavläsning, •analysera om det är lämpligt att införa hemlig dataavläsning som ett nytt straffprocessuellt tvångsmedel, och •lämna fullständiga förslag till författningsändringar eller andra •förändringar oavsett vad analysen föranleder. 2019/20:64 Bilaga 1 Vad är hemlig dataavläsning? Eftersom hemlig dataavläsning inte finns som metod i saknas en definition av vad åtgärden innebär. Vår utgångspunkt i analysen av behovs-, effektivitets- och integritetsaspekter har varit att hemlig data- avläsning är en metod för de brottsbekämpande myndigheterna att med någon form av tekniskt hjälpmedel i hemlighet bereda sig tillgång till en dator eller annan teknisk utrustning som kan användas för kommunikation och därigenom få besked om hur utrustningen används eller har använts och vilken information som finns i den. Med metoden kan man komma åt både uppgifter som får hämtas in med nuvarande hemliga tvångs- medel, t.ex. innehåll i meddelanden (som får hämtas in efter tillstånd till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation), och uppgifter som inte får hämtas in med hemliga tvångsmedel, t.ex. uppgifter som finns lagrade i en dator eller telefon (som dock får hämtas in med öppna tvångsmedel, exempelvis vid undersökning av beslag). I många andra länder finns lagstiftning som möjliggör hemlig data- avläsning eller en motsvarighet till metoden. var det första av de nordiska länderna att införa tvångsmedlet när landet införde en regel om dataaflæsning i retsplejeloven. Även har lagstiftning, bland annat i tvångsmedelslagen och polis- lagen, som i praktiken motsvarar hemlig dataavläsning. används metoden också i , där regler om dataavlesing införts i Våra bedömningar och förslag Vilket behov av hemlig dataavläsning har de brottsbekämpande myndigheterna? har den tekniska utvecklingen liksom brotts- och samhällsutvecklingen i övrigt lett till att de brottsbekämpande myndig- heterna kan ta del av många av de uppgifter som man tidigare fick del av genom användande av straffprocessuella tvångsmedel som hemlig avlyssning eller hemlig övervakning av elektronisk kommunika- tion. Framför allt är det den kraftigt ökade användningen av kryptering i förening med att en mycket stor andel av kommunikationen sker via internet som är orsaken till detta. är till exempel av den avlyssnade internettrafiken krypterad. Det innebär alltså att de brottsbekämpande myndigheterna faktiskt bara kan läsa av av den datakommunikation som får avlyssnas eller övervakas. Även utrustning, till exempel datorer och mobiltelefoner, krypteras eller lösenordskyddas i allt högre utsträckning. En annan orsak till utvecklingen är anonymisering. Anonymisering sker till exempel då någon använder ett WiFi-nätverk eller särskilda anonymiseringstjänster som medför att det i princip blir omöjligt att upptäcka och identifiera en persons aktiviteter på internet med dagens verkställighetsmetoder. Vår bedömning är att det mot denna bakgrund finns ett tungt vägande behov av nya och bättre metoder för att de brottsbekämpande myndigheterna i hemlighet ska kunna komma åt uppgifter som får hämtas in samt vissa andra uppgifter. Till grund för den bedömningen ligger också de kriminellas medvetenhet om hur nuvarande metoder fun- gerar liksom andra svårigheter att i vissa fall verkställa hemliga tvångs- medel. Det konstaterade behovet är lika tungt vägande i brottsutredande verk- samhet som i underrättelseverksamhet. Är hemlig dataavläsning en effektiv metod för att bekämpa terroristbrottslighet och annan allvarlig brottslighet? Hemlig dataavläsning kan användas som metod för att komma åt sådana uppgifter som de brottsbekämpande myndigheterna har ett starkt behov av. Metoden kommer dock inte att kunna användas i alla de fall där det finns behov av den. När hemlig dataavläsning kan genomföras förväntas den leda till betydligt bättre information än vad dagens metoder gör. Metoden är dock resurskrävande och kommer att medföra kostnadsökningar. Den bör därför i första hand användas i kampen mot den allra allvarligaste brottsligheten. I de fallen förväntas hemlig dataavläsning vara en effektiv åtgärd. Ger intresset av att upprätthålla ett starkt skydd för den personliga integriteten utrymme för att tillåta hemlig dataavläsning? Vår integritetsriskanalys har utgått från i vilken utsträckning hemlig dataavläsning kan medföra ökade risker för den personliga integriteten jämfört med dagens ordning. Slutsatsen är att hemlig dataavläsning i flera avseenden innebär att riskerna för enskildas personliga integritet ökar. De tre allvarligaste riskerna som vi har identifierat är att hemlig dataavläsning •kan medföra en närmast fullständig kartläggning och övervakning av den person som utsätts för åtgärden om inte tydliga begränsningar görs •om metoden används för att optiskt övervaka eller avlyssna personer kan medföra en mycket långtgående övervakning om inte tydliga begränsningar görs •kan innebära att informationssäkerheten utanför den tekniska utrustning som åtgärden avser minskar om inte särskilda krav ställs upp. Vi har vägt de risker som metoden för hemlig dataavläsning i sig innebär och riskerna som finns med att alls tillåta hemlig inhämtning av de olika typer av uppgifter som hemlig dataavläsning kan ge tillgång till mot intresset av en effektiv brottsbekämpning och det starka behov som finns av nya och bättre metoder för att samla in betydelsefull information. Vår slutsats är att det är proportionerligt att införa regler om hemlig data- avläsning under förutsättning att reglerna balanserar de ökade integritetsriskerna och riskerna för informationssäkerheten som kan uppstå med hemlig dataavläsning. En ny lag om hemlig dataavläsning införs Vi föreslår att en ny lag med bestämmelser om hemlig dataavläsning in- förs. Lagen tidsbegränsas till att gälla efter införandet för att en utvärdering av tvångsmedlet ska kunna göras när lagen har tillämpats . Enligt definitionen i den nya lagen innebär hemlig dataavläsning en avläsning eller upptagning som sker i hemlighet med ett tekniskt hjälp- medel, av uppgifter avsedda för automatiserad behandling i ett informa- tionssystem. Med informationssystem avses antingen •elektronisk kommunikationsutrustning (till exempel datorer och mobiltelefoner) eller •ett användarkonto till, eller en på motsvarande sätt avgränsad del av, en kommunikationstjänst, lagringstjänst eller liknande tjänst. Ett tillstånd till hemlig dataavläsning får beslutas endast om det är proportionerligt, dvs. om skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den som åtgärden riktas mot eller för något annat motstående intresse. 2019/20:64 Bilaga 1 2019/20:64 Bilaga 1 Vilka uppgifter ska de brottsbekämpande myndigheterna få läsa av? Vi föreslår att hemlig dataavläsning får användas för att läsa av eller ta upp följande uppgiftstyper. 1.Uppgifter om innehållet i meddelanden som i ett elektroniskt kommunikationsnät överförs eller har överförts till eller från ett telefonnummer eller annan adress (kommunikationsavlyssnings- uppgifter), 4.uppgifter om annat än innehållet i sådana meddelanden som anges i första punkten (kommunikationsövervakningsuppgifter), 5.uppgifter om i vilket geografiskt område en viss elektronisk kommunikationsutrustning finns eller har funnits (lokaliserings- uppgifter), 6.uppgifter som innebär optisk personövervakning (kameraöver- vakningsuppgifter), 7.uppgifter som avser tal i enrum, samtal mellan andra eller förhand- lingar vid sammanträden eller andra sammankomster som allmänheten inte har tillträde till (rumsavlyssningsuppgifter), 8.uppgifter som finns lagrade i ett informationssystem men som inte avses i 1–5 eller 9.uppgifter som visar hur informationssystemet används men som inte kan läsas av eller tas upp enligt 1–6. När det är fråga om att använda hemlig dataavläsning för att läsa av eller ta upp uppgifter enligt punkterna 1 eller 2 får meddelanden också hindras från att nå fram. Bestämmelsen om uppgiftstyper reglerar endast vilka sådana som hemlig dataavläsning kan få användas för att läsa av eller ta upp. Vilken typ av uppgift som ett tillstånd sedan faktiskt avser i ett enskilt fall bestäms av domstolen utifrån ändamålet med åtgärden. När ska hemlig dataavläsning få användas? Som framgår av förteckningen över vilka uppgiftstyper hemlig data- avläsning bör få användas för motsvarar dessa i hög utsträckning uppgifter som får hämtas in med andra tvångsmedel, både öppna och hemliga. En utgångspunkt för oss har varit att när hemlig dataavläsning ska få användas för att läsa av eller ta upp uppgifter som får hämtas in efter tillstånd till andra hemliga tvångsmedel bör motsvarande möjligheter och krav gälla för hemlig dataavläsning som gäller för de ”bakomliggande” Metoden blir i de fallen i praktiken ett sätt att verkställa dessa hemliga tvångsmedel (punkterna 1–5). Vid hemlig dataavläsning för att läsa av eller ta upp uppgifter som inte är möjliga att hämta in genom hemliga tvångsmedel (lagrade uppgifter och uppgifter som visar hur ett informationssystem används, punkterna 6 och 7) har vår utgångspunkt varit att motsvarande krav för tillstånd till hemlig dataavläsning som gäller för tillstånd till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation ska gälla. Utgångspunkterna är dock inte utan undantag. I de fall informations- säkerhets-, integritets-, rättssäkerhets- eller andra intressen föranleder strängare krav vid hemlig dataavläsning bör sådana införas. De angivna utgångspunkterna gör sig gällande både i den brotts- utredande verksamheten då de bakomliggande tvångsmedlen regleras i (förundersökningsfallen) och i sådan underrättelse- verksamhet där det är möjligt att få tillstånd till hemliga tvångsmedel (underrättelsefallen). Underrättelsefallen används som samlingsbeteck- ning då de bakomliggande tvångsmedlen regleras i lagen om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott (preventivlagen), lagen om särskild utlänningskontroll (LSU) och lagen om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet (inhämtningslagen). Hemlig dataavläsning i förundersökningsfallen Som ett grundläggande krav gäller att hemlig dataavläsning aldrig får användas vid en förundersökning om något annat brott än ett sådant som kan föranleda tillstånd till hemlig avlyssning av elektronisk kommu- nikation enligt 27 kap. 18 § (normalt brott med ett minimistraff fängelse). Om hemlig dataavläsning ska användas för att läsa av eller ta upp rumsavlyssningsuppgifter krävs dock i stället att det är fråga om brott som kan föranleda tillstånd till hemlig rumsav- lyssning (normalt brott med ett minimistraff fängelse). Hemlig dataavläsning får som utgångspunkt användas endast om någon är skäligen misstänkt för brottet. Det enda undantag som finns är när hemlig dataavläsning behövs för att utreda vem som skäligen kan misstänkas för brottet. Undantaget motsvarar vad som gäller enligt 27 kap. 20 § andra stycket , dock med något strängare krav för hemlig dataavläsning. Åtgärden ska alltid vara av synnerlig vikt Motsvarande platskrav (och förbud avseende vissa platser) som gäller vid hemlig kameraövervakning och hemlig rumsavlyssning ska gälla när hemlig dataavläsning avser kameraövervaknings- respektive rums- Möjligheten att med hemlig dataavläsning skaffa sig tillgång till sådana uppgifter sträcker sig således inte längre än dagens Hemlig dataavläsning i preventivlagsfallen Motsvarande förutsättningar som gäller för tillstånd till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation enligt preventivlagen ska gälla för tillstånd till hemlig dataavläsning i preventivlagsfallen. Vid avläsning eller upp- tagning av kameraövervakningsuppgifter ska dessutom krav motsvarande de som uppställs i preventivlagen för hemlig kameraövervakning tilläm- pas. Hemlig dataavläsning får i preventivlagsfallen inte användas för att läsa av eller ta upp rumsavlyssningsuppgifter. Det bör understrykas att möjligheterna att använda hemliga tvångsmedel enligt preventiv- lagen är starkt begränsade till allvarlig brottslighet under vissa särskilda 2019/20:64 Bilaga 1 Samma gäller alltså vid hemlig dataavläsning i preventiv- lagsfallen. Hemlig dataavläsning i LSU-fallen Motsvarande förutsättningar som gäller för tillstånd till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation enligt LSU ska gälla för att tillstånd till hemlig dataavläsning ska kunna meddelas i LSU-fallen. Hemlig dataavläsning får i LSU-fallen inte avse avläsning eller upptagning av kameraövervaknings- eller rumsavlyssningsuppgifter. Hemlig dataavläsning i inhämtningslagsfallen Hemlig dataavläsning i inhämtningslagsfallen får endast avse historiska kommunikationsövervakningsuppgifter och lokaliseringsuppgifter, såväl historiska som i realtid, och motsvarar därför helt vad som gäller be- träffande vilka uppgifter som får hämtas in enligt inhämtningslagen. Åt- gärden får endast avse uppgifter i ett identifierbart informationssystem, dock inte i sådant system som tillhör någon som tillhandahåller ett elek- troniskt kommunikationsnät eller en elektronisk kommunikationstjänst. Förbud mot hemlig dataavläsning Hemlig dataavläsning får aldrig avse uppgifter i informationssystem som stadigvarande används i verksamheter som tystnadsplikt gäller för och som anges i 36 kap. 5 § andra–sjätte styckena , exempel- vis advokatverksamheter och medieverksamheter. Om det vid genomförande av hemlig dataavläsning kommer fram att uppgifter som läses av eller tas upp skyddas enligt reglerna om beslags- förbudet i 27 kap. 2 § första stycket ska avläsningen avbrytas och upptagningarna förstöras i de delar som de omfattas av skyddet. Motsvarande avlyssningsförbud som gäller vid hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation och hemlig rumsavlyssning införs be- träffande avläsning av kommunikationsavlyssnings- och rumsavlyss- ningsuppgifter. Vid tillstånd till hemlig dataavläsning får rätten meddela särskilt tillstånd för den brottsbekämpande myndigheten att i hemlighet installera tekniska hjälpmedel på en plats som annars skyddas mot intrång. Det krävs dock att det finns särskild anledning att anta att informationssystemet som tillstån- det avser finns där. Om ansökan om sådant tillstånd gäller stadigvarande bostad som inte är en misstänkts krävs i stället att det finns synnerlig anledning att anta att informationssystemet finns där. Ett tillträdestillstånd får dock aldrig avse platser där hemlig rumsavlyssning inte får ske. Frågor om tillstånd till hemlig dataavläsning ska alltid prövas av allmän domstol. I förundersökningsfallen ska samma forumregler gälla som i medan det i underrättelsefallen alltid är som ska pröva ansökan. Som utgångspunkt är åklagaren den som ansöker om tillstånd, men undantag gäller i LSU-fallen där, liksom , antingen eller Säkerhetspolisen ska ansöka. I ett tillstånd till hemlig dataavläsning ska anges vilken tid (aldrig längre än en månad framåt i tiden), vilket informationssystem, vilken typ av uppgift och, i förekommande fall, vilken plats tillståndet avser. Det ska också anges vem som är misstänkt för brottet när åtgärden avser avläsning eller upptagning av rumsavlyssningsuppgifter. Om tillståndet till hemlig dataavläsning har förenats med tillträdes- tillstånd ska platsen för det anges. Därtill ska särskilda villkor för att tillgodose intresset av att enskildas personliga integritet inte kränks i onödan anges i tillståndet. Åklagaren får fatta interimistiska beslut om hemlig dataavläsning i vissa fall, dock inte när hemlig dataavläsning avser rumsavlyssningsuppgifter eller i LSU-fallen. Vid alla ärenden i domstol om hemlig dataavläsning ska det hållas sammanträde där ett offentligt ombud och den som gjort ansökan närvarar. I övrigt är ordningen vid hemlig dataavläsning densamma som gäller enligt beträffande offentliga ombud och sammanträdet. På för- farandet enligt lagen i övrigt ska reglerna i om handlägg- ning vid domstol av frågor om tvångsmedel i brottmål och om överklagan- de av beslut i sådana frågor tillämpas. Handläggningen ska ske skyndsamt. När ett beslut om tillstånd till hemlig dataavläsning fattats är det möjligt att verkställa . Om det inte längre finns skäl för åtgärden ska den som gjort ansökan eller rätten häva beslutet. Genomförande av hemlig dataavläsning När ett tillstånd till hemlig dataavläsning har lämnats får de tekniska hjälpmedel som behövs för avläsning eller upptagning användas. Den verkställande myndigheten får, om det är nödvändigt för att verkställighet ska kunna ske, bryta eller kringgå skydd och utnyttja sårbarheter för att bereda sig tillgång till informationssystemet samt använda tekniska hjälpmedel i informationssystemet. Sådana åtgärder får endast vidtas efter att tillstånd till hemlig dataavläsning har lämnats. En särskild regel om att den teknik som används för verkställighet ska anpassas efter det tillstånd som meddelats införs så att det inte ska vara möjligt att läsa av eller ta upp någon annan uppgiftstyp än den som tillståndet avser. Om andra typer av uppgifter än tillståndet avser ändå läses av eller tas upp ska dels upptagningarna av de felaktigt inhämtade uppgifterna förstöras, dels Säkerhets- och integritetsskydds- nämnden underrättas. Uppgifter som har kommit fram vid avläsning eller upptagning av en uppgiftstyp som inte avses i tillståndet får inte heller användas i en brottsutredning till nackdel för den som har omfattats av åtgärden, eller för någon annan som uppgifterna avser. En allmän aktsamhetsregel införs som innebär att det vid genomförande av hemlig dataavläsning inte får förorsakas olägenhet eller skada utöver vad som är absolut nödvändigt. Med hänsyn till risker för informations- säkerheten föreskrivs också att en särskilt utsedd person ska ansvara för verkställigheten av hemlig dataavläsning och att denne ska vidta 2019/20:64 Bilaga 1 2019/20:64 Bilaga 1 nödvändiga och tillräckliga åtgärder för att informationssäkerheten utanför det informationssystem tillståndet avser inte åsidosätts, minskas eller skadas till följd av åtgärden. Den verkställande myndigheten ska dessutom vidta de åtgärder som behövs för att säkerheten i det informationssystem som tillståndet avser, när verkställigheten avslutas, ska hålla åtminstone samma nivå som vid verkställighetens början. I lagen tas också in en bestämmelse om att ett tekniskt hjälpmedel som har använts ska tas bort, avinstalleras eller annars göras obrukbart så snart det kan ske efter att tiden för tillståndet gått ut eller tillståndet hävts. Under förundersökning ska det som gäller för hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation beträffande användning av överskotts-infor- mation gälla för hemlig dataavläsning. När det är fråga om att läsa av eller ta upp rumsavlyssningsuppgifter ska dock i stället det som gäller för an- vändning av överskottsinformation vid hemlig rumsavlyssning enligt gälla. I underrättelseverksamhet ska motsvarande det som gäller för användning av överskottsinformation enligt preventivlagen, LSU och inhämtningslagen gälla även för hemlig dataavläsning.