prop · H603101 · 2019-04-15 00:00:00 — Tabell 2.97 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Drift och underhåll av vägar Bärighet och tjälsäkring av vägar Drift, underhåll och trafikledning på Bidrag för drift av enskild väg Summa anslag vidmakthållande av statens Utfallet för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur blev . Det är en ökning med (8,). Drift och underhålls- utgifterna för det statliga vägnätet och tillhörande gång- och cykelvägar uppgick till , vilket är (8,8 pro- cent) högre än 2017. Utgifterna för drift, underhåll och trafikledning på järnväg ökade med (12,) och upp- gick till 2018. Utfallet för anslaget 1:15 Sjöfartsstöd uppgick till , vilket är (5,) lägre än anvisat. Stödet möjliggör en nedsättning av skatt och arbets- givaravgift för anställda sjömän till noll kronor. Totalt fick 100 fartyg sjöfartsstöd, vilket är 6 fler än föregående år. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Tabell 2.98 UO 22 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndigandena och de utestående åtagandena uppgick till och är huvud- sakligen hänförlig till anslagen 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur, 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur och 1:11 Trängselskatt i . Inom anslagen 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur och 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur pågår planering i pågående och nya väg- och järnvägsprojekt vilket har fått till följd att avtal inte tecknats i den takt som tidigare planerats. För anslaget 1:11 Trängselskatt i beror skillnaden på att avtal inte har tecknats enligt tidigare planering avseende projekt fart . S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Tabell 2.99 UO 22 Utlåning 1993/94:213, bet. 1993/94:TU36, rskr. 1993/94:436. 2009/10:1, bet. 2009/10:TU1, rskr. 2009/10:117. Låneramen för är exklusive räntor och mervärdesskatt. Inom utgiftsområdet har beslutat om låneramar på . De ute- stående lån uppgick vid utgången av 2018 till . Lånet till får enligt beslut uppgå till priser och därutöver mervärdesskatt och ränta. Lånet uppgick vid utgången av 2018 till . Enligt uppgick mervärdesskatten till och räntan till 1 887 mil- joner kronor i löpande priser . Den utnyttjade ramen exklusive dessa poster uppgick därmed till i löpande priser, vilket motsvarades av priser. Tabell 2.100 UO 22 Garantier 1990/91:158, bet. 1990/91:TU31, rskr. 1990/91:379. 1995/96:65, bet 1995/96:TU5, rskr. 1995/96:97 . 1992/93:100; bet. 1994/95:TU2, rskr. 1994/95:50 . 4I samband med bolagisering av statliga affärsverk beslutade om statliga borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per . 5Den beslutade garantiramen (prop. 1992/93:176, bet. 1992/93:TU36, rskr. 1992/93:116) uppgår endast till 33 600 000 CHF. Resterande åtagande om 8 000 000schweizerfranc uppstod i samband med emissionen 1997 då aktierna förvaltades av affärsverket . 2011/12:99, bet. 2011/12:FiU21, rskr. 2011/12:282. Tabell 2.101 UO 22 Inomstatliga lån kortfristiga lån i eller utanför AB) för fortsatt utbyggnad av lån i och utanför har fattat beslut om låneramar på . Utestående lån vid utgången av 2018 var . iakttagelser – årlig revision har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. Som framgår av årsredovisningen har Trafik- verket på anslaget 1:16 ap. 3 Klimatinvesteringar under utgiftsområde 20 tecknat två avtal som innebär ekonomiska åtagande på efter 2018, trots att det saknas en bemyndiganderam kopplat till anslagsposten. RiR 2018:5 Regeringens styrning av affärsverken har granskat regeringens styrning av de tre kvarvarande affärsverken. Regeringen har i skrivelsen om regeringens styrning av affärsverken (skr. 2017/18:297) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2018/19:FiU13, rskr. 2018/19:37). S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 RiR 2018:16 stöd till forskning och innovation – beslutsunderlag, avtal och uppföljning har granskat stöd till forskning och innovation inom transport- området. Regeringen har i skrivelsen om stöd till forskning och innovation (skr. 2018/19:23) redovisat sin bedömning och beslutade insatser med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2018:30 Fyrstegsprincipen inom planeringen av transportinfrastruktur – tillämpas den på avsett sätt? har granskat arbete med att tillämpa den så kallade fyrstegsprincipen inom planeringen av investeringar i transport- infrastruktur. Regeringen har i skrivelsen om fyrstegsprincipen (skr. 2018/19:76) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 2.4.23 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Tabell 2.102 UO 23 Anslag Intervention för jordbruksprodukter m.m. -44,3 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur -8,6 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur -14,2 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket -2,8 Utgiftsområdet omfattar i huvudsak verksamhet inom områdena jordbruks- och trädgårdsnäring, fiskerinäring, livsmedel, skog, djur, landsbygd och jakt samt rennäring och samefrågor. Utgiftsområdet omfattar även verksamhet inom utbildning och forskning. Utfallet uppgick till och är därmed (1,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna inom om- rådet med (13,). Utfallet för anslaget 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk blev högre än anvisat i statens budget och högre än föregående år. Det högre utfallet beror på att utbetalningar av medel inom EU:s havs- och fiskeriprogram försenades och i stället betalades ut . För att finansiera dessa beslutade att i enlighet med propositionen Vårändringsbudget anvisa anslaget ytterligare . Högre utgifter för gårdsstöd och stödåtgärder för Lägre utbetalningstakt än väntat i Landsbygds- programmet 2014–2020 och stöd till djurägare med Utfallet för anslaget 1:10 Gårdsstöd m.m. blev , vilket är 698 miljoner Utfallet för anslaget 1:17 Åtgärder för lands- kronor (10,) högre än anvisat i statens bygdens miljö och struktur uppgick till 3 981 mil- Det högre utfallet beror på att kronans värde i förhållande till euron var betydligt svagare (8,) lägre än anvisat i statens budget. när gårdsstödet betalades ut än vad regeringen Det lägre utfallet beror framför allt på att utbetal- beräknade vid framtagandet av budgeten. ningarna av medel inom landsbygdsprogrammet rätternas värde är bestämda i euro men betalas ut blev 759 miljoner lägre än ursprungligen anvisat. För att mildra de ekonomiska konsekvenserna för lantbruket av torkan 2018 beslutade i utom medgav regeringen att anslaget fick över- enlighet med propositionen Extra ändrings- skridas med , vilket utnytt- budget – stöd till djurägare inom lant- bruket som drabbats av torkan 2018 att anvisa ytterligare till anslaget för ett särskilt stöd till djurägare med nötkreatur och får. Utfallet för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur blev , vilket är (14,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Metangasreduceringen utvidgades Utfallet för anslaget 1:19 Miljöförbättrande åt- gärder i jordbruket blev högre än anvisat i statens budget. Det högre utfallet beror på att , i enlighet med proposit- ionen Vårändringsbudget , beslutade att stöd för metangasreducering skulle omfatta fler områden än rötning (metangasbildning) av stall- gödsel. För att finansiera utvidgningen beslutade att anvisa anslaget ytterligare 270 milj- oner kronor. Det förklarar också varför utgifterna blev högre jämfört med . Nedsatta avgifter för den offentliga kontrollen Utfallet för anslaget 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter blev högre än anvisat i statens budget. Den svåra torkan begränsade tillgången på foder vilket fick till följd att många lantbrukare blev tvungna att ställa sina djur i kö för slakt. För att mildra de ekonomiska konsekvenserna beslutade i enlighet med propositionen Extra ändringsbudget – Stöd till djurägare inom lantbruket som drabbats av torkan 2018, att anvisa anslaget ytterligare för att tillfälligt sänka avgifterna för den offentliga kontroll som görs vid slakterier i . Jämfört med ökade utgifterna inom om- rådet med (13,). Det beror främst på att utbetalningarna till fleråriga projekt inom ramen för EU:s program ökar generellt mot slutet av programperioden eftersom att allt fler projekt påbörjas och upparbetar mer kostnader när programperioden fortskrider. Bland annat ökade utgifterna under anslagen 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur och 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur med (26,) respektive (9,). Utfallet för anslaget 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk ökade med . S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Tabell 2.103 UO 23 Beställningsbemyndiganden miljö, areella näringar Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyn- digandena och de utestående åtagandena uppgick till och var främst hänförlig till anslagen 1:17 Åtgärder för lands- bygdens miljö och struktur och 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Huvuddelen av bemyndigandena för dessa två anslag avser ekonomiska åtaganden som planeras inom ramen för Landsbygdsprogram för 2014–2020. Anslagen ska gälla för hela programperioden och ett bemyndigande finns eftersom landsbygds- programmet till stor del består av fleråriga åtaganden. Det låga nyttjandet beror dels på att bemyndigandena avser hela programperioden dels på en svårighet att förutse utbetalningstakten för nya projektstöd. Bemyndigandet för anslaget 1:15 Konkurrens- kraftig livsmedelssektor uppgår till . De utestående åtagandena uppgår till S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 , vilket innebär att bemyn- digandet har överskridits. Den övervägande delen av bemyndigandet avser beslut för verksamhet som bedrivs av statliga myndigheter. Tabell 2.104 UO 23 Övriga krediter iakttagelser – årlig revision har fått en revisions- berättelse med reservation avseende sin årsredo- visning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. har överskridit ramen för beställningsbemyndigandet gällande anslaget 1:18 ap. 1 Från EU-budgeten finansierade åtgärder inom programmet för lokalt ledd utveckling - LLU 2014–2020 under utgiftsområde 23. Bemyn- diganderamen uppgår till medan utestående åtaganden enligt årsredovis- ningen uppgår till . har även överskridit det av regeringen beslutade slutåret (2019) avseende beställningsbemyndigandet för anslag 1:15 ap. 1 Konkurrenskraftig livsmedelssektor under utgifts- område 23 genom att ingå åtaganden på för . Myndigheten har även fått en upplysning i revisionsberättelsen avseende årsredovisningen . I revisionsberättelsen lämnade Riks- revisionen en reservation avseende att tagit ut avgifter vid försäljning av djurfoder utan uttrycklig rätt att göra det vilket är i strid med 3 § avgiftsförordningen (1992:191). Regeringen har i beslut per gett ett uppdrag kring hur myndigheten säkerställer att försäljning av foder och annan försäljning som bedrivs inom ramen för Distriktsveterinärerna begränsas till det som är nödvändigt för att fullgöra de uppgifter som myndigheten har. Uppdraget medför att Riks- revisionen bedömer att frågan är under hantering. RiR 2018:26 Landsbygdsprogrammet 2014– 2020 – utformning och genomförande har granskat om Landsbygdspro- grammet 2014–2020 har utformats och genom- förts på ett effektivt sätt. Regeringen har i skrivelsen om Landsbygdsprogrammet 2014–2020 (skr. 2018/19:52) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 2.4.24 Utgiftsområde 24 Näringsliv Tabell 2.105 UO 24 Anslag Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling -1,1 -19,8 Kapitalinsatser i statliga bolag -3,3 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning -1,9 Utgiftsområdet omfattar näringspolitik, politik för utrikeshandel samt politik för handels- och investeringsfrämjande. Utfallet uppgick till , vilket är (1,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2017 blev utfallet (16,) högre. Lägre utgifter än beräknat för Utfallet för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling blev , vilket är (19,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror främst på en försening av ett planerat stöd till uppbyggnad av testcenter för elektromobilitet, på grund av att stödet måste godkännas av Europeiska kommissionen. Test- centret syftar till att etablera en arena för forskning och utveckling av nya tekniker, främst för elektrifierade fordon. Det blev inget utfall för anslaget 2:7 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning. anvisade anslaget i statens budget. Anslaget uppfördes på statens budget 2018 och får användas för ersättning till AB för eventuellt under- skott inom ramen för systemet med statsstödda exportkrediter till fast ränta, det s.k. CIRR- systemet (Commercial Interest Reference Rate). Rörelseresultatet för innebar ett överskott och det blev därmed inte aktuellt att utbetala någon ersättning. Kapitaltillskott till medförde högre utgifter än budget och föregående år Utfallet för anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statliga bolag blev , vilket är högre än vad som anvisades i statens budget och högre än föregående år. Utfallet avser i sin helhet ett kapitaltillskott till . Bolaget ägs gemensamt av den svenska och danska staten. De båda staterna ingick 2017 ett avtal om att båda stater ska lämna kapitaltillskott till bolaget. En del av den danska statens kapitaltillskott behövde på grund av också godkännas av Europeiska kommissionen. bemyndigade regeringen att besluta om kapitaltillskott till på högst , förutsatt att Europeiska kommissionen godkänner den del av danska statens kapitaltillskott som är föremål för kom- missionens prövning. Kommissionen godkände den danska statens kapitaltillskott och därmed kunde det svenska kapitaltillskottet på 400 miljoner betalas ut. Kapitaltillskottet finansierades med anslagssparande som fick disponeras . Satsning på industriforskningsinstitut medförde högre utgifter än föregående år Utfallet för anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel blev , vilket är (17,) högre än föregående år. Anslaget används för utgifter för statsbidrag för strategiska kompetensmedel för industriforskningsinstituten med ägande under S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 , liksom utgifter för AB:s verksamhet, samt vissa omstrukturerings- utgifter för RISE-instituten. Det högre anslags- utfallet förklaras främst av en satsning för att förstärka institutens verksamhet. Jämfört med föregående år blev utfallet för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling (93,) högre. Det beror främst på ett kapitaltillskott till Norrlandsfonden samt satsningar på att skapa enklare vägar till jobb- och kompetensförsörjning i näringslivet samt utveck- ling av sociala företag. har som främsta syfte att försöka lösa olika samhälls- utmaningar, exempelvis lösningar för en levande landsbygd, mindre matsvinn, en bättre integration eller en inkluderande arbetsmarknad. Tabell 2.106 UO 24 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Tabell 2.107 UO 24 Utlåning AB Svensk Exportkredits lån i 2007/08:1, bet. 2007/08:FiU11, rskr. 2007/08:24 . Tabell 2.108 UO 24 Garantier Fonden för den mindre (f.d. Postgirot) 3 efterborgen), 3 1Lagen (1980:1097) om svenska . 2003/04:128, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:273 . 3I samband med bolagisering av statliga affärsverk beslutade om statliga borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, bet. 1991/92:FiU31, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per . iakttagelser – årlig revision har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. I årsredovisningen saknas en fördelning av myndighetens totala intäkter och kostnader enligt 3 kap. 2 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Det saknas även en redovisning mot de avgiftsbudgetar som regeringen styr med i regleringsbrevet, vilket krävs enligt samma paragraf. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger Riks- revisionen följande. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll har inte redovisat kundfordringar och övriga förutbetalda intäkter om som fanns på . En myndighet ska i balansräk- ningen redovisa myndighetens samtliga tillgångar och skulder på balansdagen för att uppnå en rättvisande bild av dess finansiella ställning, vilket framgår av 4 kap. 2 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. RiR 2017:34 Omvandlingen av och – bristande underlag hos regeringen och har granskat regeringens och planering av anläggningen av nya gruvnivåer som orsakar samhällsomvandlingen beaktade ansvarsfördelning och risker på ett sådant sätt att en god värdeutveckling för innehavet i kunde säkerställas och de samhällsekonomiska effekterna kunde bedömas. Regeringen har i skrivelsen om omvandlingen av och (skr. 2017/18:170) redovisat vilka åtgärder som regeringen avser att vidta med anledning av granskningsrapporten. Gransk- ningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2017/18:NU25, rskr. 2017/18:387). RiR 2017:37 Statligt ägda bolag med samhällsuppdrag – regeringens styrning har granskat ändamålsenligheten i regeringens styrning av bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag och om möjligheter skapas för att uppnå de samhällsnyttor som uttalat sig om. Regeringen har i skrivelsen om statligt ägda bolag med sam- hällsuppdrag (skr. 2017/18:172) redovisat sin bedömning av slutsatser och rekommendationer samt vilka åtgärder som S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 regeringen avser att vidta med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2017/18:NU24, rskr. 2017/18:386). RiR 2018:29 Försäljningarna av statens aktier i har granskat dels om försälj- ningarna av statens aktier i planerades och genomfördes affärsmässigt och i övrigt i enlighet med krav och regeringens utgångs- punkter för försäljningarna, dels om regeringen och har rapporterat försälj- ningarna till respektive dokumenterat så att erfarenheterna kan tillvaratas inför eventuella framtida försäljningar i det statliga bolagsinnehavet. Regeringen har i skrivelsen om försäljningarna av statens aktier i (skr. 2018/19:49) redovisat vilka åtgärder som regeringen avser att vidta med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 2.4.25 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Tabell 2.109 UO 25 Anslag Bidrag till kommunalekonomiska organisationer -3,2 Stöd med anledning av flyktingsituationen Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet Utgiftsområdet omfattar hälften av statens bidrag till kommuner och landsting. Resterande bidrag från staten till kommunerna redovisas under andra utgiftsområden (se bilaga 5). Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (5,). Kompensation till kommuner och landsting för sänkt skatt för pensionärer Medel från anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning fördelas enligt systemet för kommunalekonomisk utjämning. Systemet finansieras i huvudsak med statliga medel, men också med avgifter från vissa kommuner och landsting. Utjämningssystemet regleras i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning och förordningen (2004:881) om kommunal- ekonomisk utjämning. Systemets syfte är att ge kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Utgifterna för anslaget uppgick till , vilket är 5 151 mil- joner kronor högre än 2017. Totalt uppgick bidragen till kommunerna till , vilket innebär en ökning med 3 332 mil- joner kronor (5,). Bidragen till lands- tingen uppgick till , en ökning med (6,). För att kompensera kommunerna och lands- tingen för det intäktsbortfall som förslaget om förhöjt grundavdrag för pensionärer medför tillfördes anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning 2018. Kom- munerna fick och landstingen . Förlängd skolplikt och Läsa-skriva-räkna-garanti Kommunerna kompenserades 2018 med totalt för införandet av obligatorisk skolstart och en Läsa-skriva-räkna-garanti. mellan och mellan och reglerar hur länderna ska kompensera varandra för minskade skatteintäkter till följd av att pendlare mellan länderna beskattas i arbetslandet och inte i bosättningslandet. På grund av att inkomstskattebortfallet för kommunerna och landstingen blev totalt högre mellan inkomståren 2014 och 2015 beslutade i enlighet med budgetpropositionen att kompensera kommunerna med och landstingen . Avgiftsfri tandvård till och med Landstingen kompenserades 2018 med 141 mil- joner kronor för att åldersgränsen för avgiftsfri tandvård höjts till att gälla för unga t.o.m. det år de fyller . Anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS- kostnader används för att jämna ut kostnaderna mellan kommuner för verksamhet de utför enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. Bidraget finansieras med en utjämningsavgift för kom- muner, som redovisas på budgetens inkomstsida (inkomsttitel Utjämningsavgift för LSS- kostnader). S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Anslag till följd av flyktingsituationen Anslaget 1:4 Stöd med anledning av flykting- situationen uppfördes i statens budget 2017. Kommunerna har fått och landstingen i stöd . Medlen har till största delen fördelats efter kommunernas mottagande av flyktingar och resterande del efter befolkning. Stöd för arbete mot långtidsarbetslöshet Anslaget 1:5 Bidrag för arbete mot långtids- arbetslöshet uppgick till . Bidragen fördelas främst till kommunerna och baseras på antalet personer anställda med extratjänster. RiR 2018:8 Den kommunala finansierings- principen – tillämpas den ändamålsenligt? har granskat tillämpningen av kommunala finansieringsprincipen med utgångs- punkt i några statligt beslutade reformer inom skolområdet. Regeringen har i skrivelsen om tillämpningen av den kommunala finansieringsprincipen (skr. 2017/18:300) redo- visat vilka åtgärder som avses vidtas med anled- ning av granskningsrapporten. Gransknings- rapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2018/19:FiU17, rskr. 2018/19:174). S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 2.4.26 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Tabell 2.110 UO 26 Anslag -61,8 Utgiftsområdet omfattar främst räntor på statsskulden, men också provisionsutgifter i samband med upplåning och skuldförvaltning. I utgiftsområdet ingår även ett särskilt anslag för oförutsedda utgifter. Utgifterna inom utgiftsområdet omfattas inte av utgiftstaket för staten. Regeringen får enligt 3 kap. 9 § budgetlagen (2011:203) besluta att anslag för räntor på statsskulden samt andra utgifter för upplåning och skuldförvaltning får överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens (19,) högre än vad som anvisades i statens budget. Utgifterna blev (28,) högre än 2017. Utgifterna för statsskuldsräntor påverkas främst av statsskuldens storlek, räntenivåer och växelkurser. De påverkas också av tekniska faktorer till följd av upplånings- och skuldförvaltningsteknik.