prop · H603101 · 2019-04-15 00:00:00 — Minskningen kan förklaras av den starka konjunkturen som innebär att behovet av bostadsbidrag minskar då fler personer blir sysselsatta på arbetsmarknaden. Antalet hushåll med bostadsbidrag var i genomsnitt 168 557 , varav 141 632 barnhushåll och 26 927 ungdomshushåll. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 RiR 2018:1 Fastställande av föräldrapenning för egenföretagare har granskat handläggning av föräldrapenningsärenden för egenföretagare. Regeringen har i skrivelsen om fastställande av föräldrapenning för egenföretagare (skr. 2017/18:256) redovisat sin bedömning av de iakttagelser som har gjort i granskningsrapporten. Gransknings- rapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2018/19:SfU6, rskr. 2018/19:4). RiR 2018:4 Återkrav av bostadsbidrag – lätt att göra fel har granskat återkrav av bostadsbidrag. Regeringen har i skrivelsen om återkrav av bostadsbidrag (skr. 2017/18:289) redovisat vilka åtgärder som har vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2018/19:SfU9, rskr. 2018/19:47). S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 2.4.13 Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Tabell 2.68 UO 13 Anslag -16,1 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare -4,9 -31,6 1:4 (2017) Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare -13,2 Utgiftsområdet omfattar integrationspolitik, politik mot diskriminering, åtgärder mot segre- gation och jämställdhetspolitik. Utgifterna uppgick till och är därmed (13,2 pro- cent) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2017 minskade utgifterna med (7,). Färre kommunmottagna och lägre utgifter för ensamkommande barn och unga Utfallet för anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande blev , vilket är (16,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror på att antalet personer som beviljades uppehållstillstånd och togs emot i en kommun blev lägre än beräknat bl.a. när det gäller ensam- kommande barn och unga. Det beror också på att utgifterna för ersättning till kommuner och landsting för mottagandet av ensamkommande barn och unga, både enligt det gamla och det nya ersättningssystemet, blev lägre än förväntat. Färre än beräknat i etableringsinsats Utgifterna för anslaget 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare blev (4,) lägre än anvisat i statens budget. Detta berodde på främst på att antalet nyanlända i etableringsinsatser blev lägre än väntat. Det genomsnittliga antalet deltagare i etableringsuppdraget uppgick till 62 405, vilket är 9 070 deltagare färre än beräknat. Jämfört med 2017 minskade utgifterna med (8,). antalet nyanlända i Arbetsförmedlingens etable- ringsuppdrag minskade från i genomsnitt 71 158 deltagare 2017 till 62 405 deltagare 2018. Högre utfall än föregående år trots ett lägre antal kommunmottagna Jämfört med 2017 blev utfallet på anslaget 1:2 högre (6,). nyanlända ökade med , vilket främst beror på att utgifter för vidarebosättning av kvotflyktingar redovisas under detta anslag i stället för som tidigare under anslaget 1:3 Migrationspolitiska åtgärder under utgiftsområde 8 Migration. Totalt ökade det utgifterna på anslaget med . Utgifterna för vidarebosättning ökade med , vilket beror på att antalet vidarebosatta kvotflyktingar ökade med 1 600 personer. minskade antalet kommunmottagna med 36 pro- cent. Att utgifterna trots det inte minskade beror bl.a. på att betalade ut ersättning för kostnader som avsåg 2017, däribland ca till kom- munerna i ersättning för ensamkommande barn och unga. Förändrad anslagsstruktur påverkar jämförelsen med föregående år Utfallet för anslaget 1:4 (2017) Ersättningar för insatser för vissa nyanlända invandrare har minskat med , vilket beror på att utgifterna redovisas som en anslagspost under anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser, inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Tabell 2.69 Kommunmottagna m.m. 2018 -36,4 -38,9 -32,9 -38,0 -42,7 -31,2 -23,8 -20,7 -44,8 Totalt antal mottagna som kommunerna får schablonersättning för -18,4 -20,9 -14,9 -2,9 -1,6 *Sammanställningen över 2018 och 2017 utgår från situationen respektive år. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på 351 miljoner kro- nor. De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyn- digandena och de utestående åtagandena uppgick till . Större delen av skillnaden härrör från bemyndigandet för anslaget 4:1 Åtgärder mot segregation. Det låga nyttjandet av bemyndi- gandet beror bl.a. på att handläggande myndighet haft behov av att ytterligare analysera hur bidraget bäst kan fördelas för att minska och motverka segregation på lokal och regional nivå. Bidrag har bl.a. beviljats för att ta fram kartläggningar och behovsanalyser. RiR 2018:33 Jämställdhetsintegrering av integrationspolitiken – ett outnyttjat verktyg har granskat om regeringens integrationspolitik har jämställdhetsintegrerats och därmed gett förutsättningar för likvärdigt och effektivt stöd. Ärendet bereds inom , och regeringen kommer att återkomma till med en skrivelse. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 2.4.14 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Tabell 2.71 UO 14 Anslag -2,5 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och Rådet för Europeiska socialfonden i -2,8 -5,0 -8,2 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 -15,1 -13,0 Nystartsjobb och stöd för -12,6 -88,5 -6,4 -0,3 Utgiftsområdet omfattar områdena arbets- marknad och arbetsliv och består i huvudsak av utgifter för matchning av arbetssökande och lediga jobb, arbetsmarknadspolitiska program, arbetslöshetsförsäkringen, lönegarantiersättning och Europeiska socialfonden samt arbetsmiljö, arbetsrätt och lönebildning. Myndigheter inom området är bl.a. Arbetsförmedlingen, Rådet för Europeiska socialfonden i , Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, och Arbetsdomstolen. Utfallet uppgick till , vilket är (0,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2017 blev utfallet (3,) högre. En betydande del av denna ökning beror på en förändrad anslagsstruktur, vilket medför högre utgifter inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv och lägre utgifter inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Antalet arbetslösa minskade med 14 400 Tabell 2.72 visar arbetsmarknadsstatistik från Arbetskraftsundersökningen (), som utförs av . Statistiken är från helårsundersökningarna . S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Antal arbetslösa, 15–74 år - varav personer med utomnordiskt ursprung - varav långtidsarbetslösa personer med - varav ungdomar, 15–24 år Arbetslösheten, 15–(arbetslösa som andel Ungdomsarbetslösheten, 15–(arbetslösa ungdomar som andel av samtliga ungdomar i Anm. Statistiken i tabellen avser genomsnitt för helåren 2017 respektive 2018. Summorna i tabellen innehåller mindre skillnad er på grund av avrundningar till hela hundratal i underliggande statistik. Det genomsnittliga antalet arbetslösa i åldern 15– inte lika mycket som enligt den bedömning som minskade enligt med 14 400 personer gjordes i budgetpropositionen . Antalet arbetslösa som är ökade andelen arbetslösa som får arbetslöshets- heltidsstuderande minskade med 3 500 personer Detta medförde att antalet personer Antalet långtidsarbetslösa, dvs. som har rätt till arbetslöshetsersättning blev personer som varit arbetslösa i mer än sex högre än enligt den bedömning som gjordes i månader, minskade med 4 200 personer. samband med statens budget. arbetslösa personer med utomnordiskt ursprung därför ytterligare 2 217 miljoner ökade med 12 400 personer, varav antalet kvinnor anslaget i enlighet med propositionen Höst- ökade med 8 500 personer och antalet män med 3 800 personer. Andelen arbetslösa med utom- Utgifterna för arbetsmarknadspolitiska program av samtliga arbetslösa, vilket kan jämföras med blev lägre än budgeterat Utgifterna för anslaget 1:3 Kostnader för med utomnordiskt ursprung i långtidsarbetslös- arbetsmarknadspolitiska program och insatser blev kronor, vilket är Ungdomar i åldern 15–utgör 30,3 pro- kronor (2,) lägre än anvisat i statens cent av samtliga arbetslösa. Utgifterna för anslagspost 5 Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare blev (7,) mellan åren, varav antalet kvinnor (43,) lägre än vad minskade med 4 500 personer och antalet män som ursprungligen beräknades. med 3 500 personer. i etableringsuppdraget var lägre än Högre utgifter än beräknat för beräknat, som en följd av att antalet asylsökande Utgifterna för anslaget 1:2 Bidrag till arbetslös- program och insatser blev blev 25 367 mil- högre än beräknat. Detta berodde bl.a. på att antalet extratjänster ökade i större utsträckning (11,) högre än vad som anvisades i än vad som ursprungligen beräknades. Det beror främst på att utgifterna anledning av de högre utgifterna för extratjänster och en satsning på sommarjobb till ungdomar kronor till anslaget i enlighet med propositionen högre än vad som ursprungligen beräknades i S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Tabell 2.73 Arbetsmarknadspolitiska program och insatser Sökande i program totalt med aktivitetsstöd -Därav jobb- och utvecklingsgarantin varav utrikesfödda i jobb- och utvecklingsgarantin -Därav förberedande insatser -Därav jobbgaranti för ungdomar Statistiken i tabellen avser genomsnitt för helåren 2017 respektive 2018 beräknat utifrån Arbetsförmedlingens månadsstatistik . Källa: Arbetsförmedlingen. I tabell 2.73 visas statistik om deltagandet i arbetsmarknadspolitiska program. Av de inskriv- na arbetslösa deltog i genomsnitt i arbetsmarknadspolitiska program , vilket är en minskning jämfört med föregående år. Det största pro- grammet, sett till antal deltagare, är jobb- och utvecklingsgarantin som svarade för av det genomsnittliga antalet deltagare i samtliga program med aktivitetsstöd. Antalet utrikesfödda i program med aktivitetsstöd ökade jämfört med . Den största ök- ningen av antalet utrikesfödda gällde deltagande i etableringsprogrammet som infördes . Antalet deltagare i förberedande insatser uppgick i genomsnitt till 25 654 personer vilket var en minskning jämfört med föregående år. Det beror delvis på att Arbetsförmedlingen har begränsat antalet beslut om aktivitetsstöd och upphandlade tjänster. Antalet deltagare minskade också då avtal för vissa upphandlade tjänster upphörde och den nya upphandlingen överklagades. Antalet deltagare i jobbgarantin för ungdomar var i genomsnitt 13 548 personer. Det är en minskning jämfört med . Minsk- ningen beror främst på minskade ungdomskullar och en starkare konjunktur. Utfallet för anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. blev , vilket är (5,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror främst på att antalet beslut om de olika lönebidragen blev lägre än vad som ursprungligen bedömdes. I genom- snitt har 73 457 personer (29 303 kvinnor och 44 154 män) haft en anställning med Det är färre jämfört med föregående år. Utfallet för anslaget 1:6 Europeiska social- fonden m.m. för perioden –2020 blev (15,) lägre än anvisat i statens budget och uppgick till . Det beror främst på låg medelsförbrukning i de beviljade projekten. Utfallet för lån till körkort blev lägre än beräknat Anslaget 1:13 Lån till körkort uppfördes på statens budget 2018. Utfallet blev , vilket är (88,5 pro- cent) lägre än anvisat i statens budget. Kör- kortslån på högst kan beviljas till den som är anmäld som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen och är . Utlåningen sker med stöd av förordningen (2018:1118) om körkortslån. Majoriteten av de som ansökte om körkortslån fanns i ålders- gruppen 18–och andelen män som ansökte om körkortslån var . uppgick antalet låntagare till 2 468 personer, varav 753 kvinnor och 1 715 män. Det låga anslagsutfallet beror bl.a. på att förordningen trädde i kraft . Därmed har det endast varit möjligt att ta körkortslån 2018. Vid utgången av uppgick utestående åtaganden för körkortslån till . Omlokalisering medförde lägre utgifter än budget och jämfört med föregående år Utfallet för anslaget 1:5 Rådet för Europeiska socialfonden i blev , vilket är (8,) lägre än anvisat i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet (13,) Det låga utfallet förklaras främst av tillfälligt minskade driftskostnader i samband med om- lokaliseringen av viss verksamhet vid Rådet för Europeiska socialfonden i från till . Minskad efterfrågan på nystartsjobb gav lägre utfall än budget och föregående år Utfallet för anslaget 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar blev 5 032 mil- joner kronor, vilket är (12,) lägre än anvisat i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet 1 001 mil- joner kronor (16,) lägre. Utfallet av antalet beslut om nystartsjobb blev lägre än beräknat och föregående år, vilket beror på regel- ändringar och konkurrens från andra subvention- erade anställningar såsom extratjänster. Det genomsnittliga antalet med nystarts- jobb uppgick till 32 619 personer 2018, vilket var en minskning med 8 528 personer (20,) från föregående år. Med hänsyn till den lägre efterfrågan på nystartsjobb minskade anvisade medel med i enlig- het med propositionen Vårändringsbudget 2018. Lägre utgifter för aktivitetsstöd jämfört med föregående år Jämfört med 2017 blev utfallet för anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd (5,) lägre. Det är främst utgifterna för aktivitetsstöd som minskat till följd av färre inskrivna vid Arbetsför- medlingen. Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ökade jämfört med föregående år Utgifterna för anslaget 1:3 Kostnader för arbets- marknadspolitiska program och insatser blev (36,) högre än 2017. Det högre utfallet beror delvis på en ökad omfattning av subventionerade anställningar, främst i form av s.k. extratjänster. Det genom- snittliga antalet personer med en extratjänst uppgick till 15 619 vilket motsvarar en ökning med 10 419 (200,) jämfört med föregående år. Anslagsutfallet blev också högre till följd av att anslaget används för utgifter för program och insatser för kvinnor och män som omfattas av lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare samt statsbidrag för särskilda främjande- och utvecklingsinsatser i syfte att påskynda nyanlända S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 invandrares etablering på arbetsmarknaden. Dessa typer av utgifter finansierades föregående år från anslaget 1:4 Ersättning till insatser för vissa nyanlända invandrare inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etable- ring och uppgick då till . Jämfört med föregående år blev utfallet på anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. högre (6,). Det beror bl.a. på att genomsnittskostnaden för olika former av lönebidrag har ökat efter höjningar av bidragstaket både 2016 och 2017 samt förändrade regler för handledararvode. Lönebidragsbeslut kan sträcka sig och de förändrade reglerna gäller bara nya beslut. Det finns därför en viss fördröjning innan förändringarna får effekt på utgifterna. har även en satsning på ökade statsbidrag för fler anställningar hos bidragit till högre utgifter. För anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 blev utfallet (28,) högre jämfört med föregående år. Det beror på att antalet pågående projekt och rekvirerande projekt har ökat. Tabell 2.74 UO 14 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndigandena och de utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser beror främst på att antalet extratjänster inte ökade i lika S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 stor utsträckning som beräknats, som ett resultat av det relativt lägre anslag som föreslogs i budget- propositionen jämfört med tidigare beräknat anslag . Eftersom besluts- perioden för extratjänster är längst 12 månader, och därefter kan förlängas till en sammanlagd stödtid , anpassades nivån på extra- tjänster till det beräknade resursutrymmet . Beslutet om statens budget inne- bar ytterligare lägre anslag 2019. Därutöver har antalet deltagare i etableringsprogrammet för nyanlända invandrare minskat snabbare än beräknat. Det finns också en stor osäkerhet i budgeteringen av de utestående åtagandena för utgiftsområdet då dessa bl.a. beror på längden och omfattningen av besluten om insatser och som arbetsgivare och anordnare av insatser rekvirerar bidrag. iakttagelser – årlig revision Rådet för Europeiska socialfonden i Rådet för Europeiska socialfonden i har fått en revisionsberättelse med reservation av- seende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger Riksrevis- ionen följande. Rådet för Europeiska socialfonden i har utan beställningsbemyndigande fattat beslut om framtida åtaganden om bidrag från anslag 4:7 ap. 2 Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (FEAD) 2014– 2020 under utgiftsområde 9 med och från anslag 4:7 ap. 6 Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (FEAD) 2014–2020 - nationell medfinansiering under utgiftsområde 9 med . Bidragen ska finansieras från anslaget –2021. Myndigheten har därmed överskridit sina befogenheter genom att ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag utan att ha ett beställningsbemyndigande. RiR 2018:10 Deltagarantal i nya arbets- marknadspolitiska insatser – önsketänkande framför träffsäkra volymbedömningar har granskat om regeringens bedömningar inför nya arbetsmarknadspolitiska insatser har varit träffsäkra och väl underbyggda avseende hur stort deltagarantalet kommer att bli. Regeringen har i skrivelsen om deltagarantal i nya arbetsmarknads- politiska insatser (skr. 2018/19:10) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Gransk- ningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2018/19:AU4, rskr. 2018/19:141). RiR 2018:12 Förberedande och orienterande utbildning – uppföljning av deltagare inom etableringsuppdraget har granskat hur det går för de som deltagit i Förberedande och orienterande utbildning inom etableringsuppdraget (Arbets- förmedlingens övergripande och samordnande ansvar för etableringsinsatser för nyanlända i ). lämnar inga rekommen- dationer med anledning av rapporten. Regeringen har i skrivelsen om uppföljning av deltagare i för- beredande och orienterande utbildning inom etableringsuppdraget (skr. 2018/19:13) kom- menterat iakttagelser. Gransk- ningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2018/19:AU5, rskr. 2018/19:142). RiR 2018:27 Arbetslöshetskassorna, IAF och arbetslöshetsförsäkringen − mer kan göras för att främja likvärdigheten har granskat arbetslöshetskassor- nas bedömning av de underrättelser som lämnar när en arbetssökande inte uppfyller villkoren i försäkringen. har även granskat IAF:s tillsyn över arbetslös- hetskassorna och regelverket om hur försäk- ringen ska tillämpas. Regeringen har i skrivelsen om arbetslöshetskassorna, IAF och arbetslöshetsförsäkringen (skr. 2018/19:51) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 2.4.15 Utgiftsområde 15 Studiestöd Tabell 2.75 UO 15 Anslag -1,4 -15,3 -2,9 Statens utgifter för studiemedelsräntor -72,0 -14,5 -13,3 Utgiftsområdet omfattar utgifter för ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Även utgifter för hanteringen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av (), och ärendehantering inom Överklagandenämn- den för studiestöd (ÖKS) hör till utgiftsområdet. Utfallet uppgick till och blev därmed (13,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2017 blev utgifterna (7,) högre. Utgifterna för studiemedel blev lägre än anvisat i statens budget Utfallet för anslaget 1:2 Studiemedel uppgick till , vilket är (15,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror framför allt på att utgifterna för prioriterat studiebidrag för de som saknar slutbetyg från grundskola eller 3-årig gymnasie- utbildning blev lägre än beräknat. Det beror också på att antalet studenter med studiemedel blev lägre än beräknat. Anslaget används till utgifter för studiebidrag, tilläggs- bidrag och pensionsavgifter. För studiebidraget finns två olika nivåer: en generell nivå och en högre nivå. I den generella nivån utgör bidrags- delen av totalbeloppet för studie- medel (studiebidrag och studielån) och i den högre nivån utgör bidragsdelen av totalbeloppet. Utgifterna för studier på grund- skolenivå och gymnasial nivå för vuxna studerande som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning ingår inom gruppen med den högre nivån. Utgifterna för studiestartsstöd blev lägre än anvisat i statens budget Utfallet för anslaget 1:7 Studiestartsstöd blev (72,) lägre än beräknat i statens budget. Det beror på att antalet studerande med studiestartsstöd inte blev lika många som beräknat. Studiestartsstöd är ett rekryteringsverktyg som kommunerna kan använda inom ramen för deras befintliga uppdrag att verka för att vuxna deltar i utbildning. Studie- startsstöd kan beviljas vissa arbetslösa personer som varit anmälda som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen och som studerar. Extra ändringsbudget på grund av uppehållstillstånd för gymnasiestudier Utfallet för anslaget 1:1 Studiehjälp uppgick till . Det är lägre än anvisat i statens budget. I enlighet med propositionen Extra ändringsbudget – Ny möjlighet till uppehållstillstånd (prop. 2017/18:252) anvisades anslaget för att hantera ett ökat antal gymnasie- lever med studiestöd. Detta på grund av lagen (2017:353) om uppehållstillstånd för gymnasie- studier som ger unga asylsökande möjligheten att söka uppehållstillstånd för gymnasiestudier. Därför anvisades även anslaget 1:2 Studiemedel ytterligare på ändringsbudget. Utfallet för anslaget 1:1 Studiehjälp blev (17,) högre än S k r . 2 01 8 / 1 9 : 1 0 1 Det totala antalet studerande som fick studiehjälp ökade och uppgick till 416 803, varav 219 463 män och 197 340 kvinnor. Det är en ökning med 9 078 jämfört med . De ökade volymerna och att studiebidraget höjdes med fr.o.m. är de viktigaste orsakerna till att utgifterna blev högre än föregående år. Utfallet för anslaget 1:2 Studiemedel blev (1,) högre än föregående år. Det beror i huvudsak på att bidragsbeloppet har höjts. Studiemedlen är till övervägande del rättighetsstyrda. Utgifterna påverkas därför framför allt av antalet studerande med studiemedel, men även av andra faktorer som politiska reformer, såsom ändrade belopp eller beslut om medel för utbildningsplatser, samt den allmänna prisutvecklingen i samhället. Studie- medlens olika belopp beräknas som en andel av prisbasbeloppet. Antalet studerande som fick studiemedel ökade med 6 604 till 475 969 jämfört med . Negativ reporänta medförde lägre utgifter för studiemedelsräntor Utfallet för anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor blev , vilket är lägre än 2017. Eftersom styrränta (reporäntan) var negativ blev räntan på återkravsskulden också negativ. Ränteutgifterna på återkravsskulden påverkas till stor del av reporäntans utveckling. Ett återkrav uppstår när en person har fått studiemedel utbetalt felaktigt. Den vanligaste orsaken till att personer får återkrav är att de har inkomster över fribeloppet. Tabell 2.76 UO 15 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om ett beställningsbemyndigande på . De utestående åtagandena uppgick till . Tabell 2.77 UO 15 Utlåning 1Beloppet avser CSN:s upplåning i och avviker från beloppet i avsnitt 5.2 som avser CSN:s lånefordran. Låneramen för studielån uppgick till 223 000 mil- joner kronor. De utestående lånen uppgick vid utgången av 2018 till . S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1