prop · H70350 · 2019-12-10 00:00:00 — En tredje möjlig förklaring är att vårdgivare underskattar mäns funktionsnedsättning och aktivitetsbegränsning, och inte förmår fånga upp signaler om mäns psykiska ohälsa på samma sätt som för kvinnor. Denna risk har påtalats av bland annat SKL (2010b) och (2013). Trots satsningar och initiativ inom ett flertal politikområden i syfte att minska könsskillnaderna i sjukfrånvaro har skillnaderna tvärtom ökat . Detta torde delvis hänga samman med sjukfrånvaroutvecklingen i stort och det faktum att könsskillnaderna tenderar att växa i tider av hög sjukfrånvaro. Insatser som kan förväntas pressa ner sjukfrånvaronivån kan i regel därför också förväntas ha en dämpande inverkan på sjukfrånvaroskillnaderna. Till denna kategori av insatser hör den förra regeringens satsningar på en stärkt sjukskrivningsprocess, med förbättrade möjligheter att pröva den försäkrades rätt till ersättning, liksom insatser i syfte att främja primärvårdens förutsättningar att erbjuda vård för psykisk ohälsa tidigt i sjukdomsförloppet. Betydelsen av de omfattande satsningarna för att förbättra arbetsmiljön, i synnerhet för kvinnor, får betraktas som mer osäkra. En orsak är oklarheter kring hur verkningsfulla dessa insatser är, en annan är frågetecken inför arbetsmiljöns relativa betydelse för sjukfrånvaroskillnaderna. 119Feingold (1994). 120Se exempelvis med flera (2001), McCrae med flera (2005), med flera(2008), med flera (2017) och och (2018). 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N När det gäller förekomsten av osakliga könsskillnader i sjukskrivningsprocessen är kunskapen mycket begränsad, främst på grund av svårigheter att mäta dess omfattning. Såväl den förra som tidigare regeringar har emellertid uppmärksammat risken för att osakliga skillnader kan förekomma. , och har alla på olika sätt utrett och tagit initiativ till att minimera förekomsten av omotiverade skillnader i bedömningar och beslut. I granskningen har konstaterats att osakliga skillnader som kan härledas till hälso- och sjukvårdens bedömningar av patienten kan vara en viktig förklaring till sjukfrånvaroskillnaderna mellan män och kvinnor, åtminstone bland patienter som lider av lindrig eller medelsvår psykisk ohälsa. Ytterligare initiativ bör därför tas för att minska förekomsten av osakliga skillnader. Rekommendationerna har två syften, dels att i möjligaste mån minska osäkerheten i bedömningen av patientens arbetsförmåga, dels öka hälso- och sjukvårdens drivkrafter att utfärda läkarintyg av hög kvalitet. •Regeringen bör ge i uppdrag att återkommande följa upp läkarintygsskrivande för män och kvinnor på olika vårdgivarenheter. I granskningen har konstaterats att läkarintygsskrivande på olika vårdgivarenheter inte följs upp återkommande. Med en bättre uppföljning och analys av läkarintygen på olika vårdgivarenheter skulle systematiska skillnader mellan läkares utfärdande av läkarintyg, exempelvis med avseende på kön och olika diagnoser, lättare kunna upptäckas. Återkommande återkoppling på utfärdade läkarintyg kan också förväntas ha en disciplinerande inverkan på läkarintygsskrivandet. har via regleringsbrevet i uppgift att följa upp och analysera utvecklingen av sjukfrånvaron för män och kvinnor. •Riksrevisionen anser att regeringen bör tillsatta en utredning i syfte att ge förslag på, 1) hur incitamentsstrukturen inom hälso- och sjukvården kan utvecklas ytterligare för att minska utrymmet för osakliga könsskillnader i sjukfrånvaro att uppstå, 2) hur kvaliteten och enhetligheten i läkarintygen kan öka för att minska förekomsten av osakliga skillnader, 3) hur läkarnas kunskaper om patientens arbetssituation ska kunna förbättras för att minska osäkerheten i bedömningen av arbetsförmågan. Vad gäller 1 kan konstateras att regeringen via återkommande överenskommelser med SKL försökt skapa ekonomiska incitament för hälso- och sjukvården att åstadkomma en mer effektiv och kvalitetssäker R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D S J U K F R Å N V A R O sjukskrivningsprocess.121 Ett nytt avtal om finansiell samordning mellan sjukförsäkringen och hälso- och sjukvården förväntas träda i kraft 2020.122 Utvärderingar har emellertid haft svårt att påvisa några positiva effekter av dessa satsningar.123 I (2016) konstateras att om incitamenten är riktade till och inte till enskilda vårdinrättningar riskerar de önskade effekterna att utebli. Man påpekar emellertid också att om incitamenten i stället skulle kopplas till mindre enheter riskerar moraliska konflikter att uppstå kring vem läkaren ska företräda: patienten eller den egna vårdinrättningen. torde kvaliteten i läkarintygen och omfattningen av osakliga könsskillnader gå att påverka genom utformningen av hälso- och sjukvårdens incitament. En utredning bör därför få i uppdrag att hitta andra vägar att stärka hälso- och sjukvårdens incitament i sjukskrivningsprocessen. Vad gäller 2 har tidigare studier konstaterat att kunskapen om hur arbetsförmågan påverkas vid olika typer av sjukdomar och besvär behöver öka, liksom kunskapen om vilka konsekvenser sjukskrivning kan få för individen.124 Mycket talar emellertid för att befintlig kunskap och kompetens om arbetsförmågebedömning kan utnyttjas mer frekvent. En utredning bör undersöka förutsättningarna för en regel som innebär att beslut om förlängningar av sjukskrivningar som pågått alltid ska fattas på basis av underlag från läkare eller läkarteam med särskild försäkringsmedicinsk kompetens, alternativt på basis av särskilda arbetsförmågeutredningar. Vad gäller 3 har i granskningen konstaterats att vårdgivarna ofta upplever en stor osäkerhet i bedömningen av funktionsnedsättning och aktivitetsbegränsning när patienten har en lindrig eller medelsvår psykisk sjukdom. Osäkerheten kan delvis förväntas hänga samman med bristande kunskaper om kraven i de arbetsuppgifter som patienten ska utföra. Mycket talar för att läkares kunskaper om kraven i olika delar av arbetslivet är begränsad. I en tidigare granskning från (RiR, 2018a) konstateras att läkaren sällan eller aldrig har kontakt med patientens arbetsgivare, som är den som vet mest om den anställdes arbetsförhållanden och om möjligheterna att anpassa arbetsuppgifterna. En utredning bör lämna förslag på hur läkarna ska ges bättre förutsättningar att bedöma kraven i det arbete patienten ska utföra för att på så vis förbättra kvaliteten och minska godtyckligheten i bedömningen av arbetsförmåga. 121Se regeringsbeslut S2016/07725/SF och Regeringen ”Regeringen sluter miljardöverenskommelse med SKL” hämtad . 123Se med flera (2009). 124Se ISF (2014) och (2016). 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Altonji, J. G., , T. E. och , C. (2005), ”Selection on observed and unobserved variables: Assessing the effectiveness of Catholic schools”, , vol. 113, nr 1, s. 151–184. H., , P., Ebbehoej, N. E., Flachs E. M., Bengtsen, E. och , J.P. (2019), ”Systematic literature review on the effects of occupational safety and health (OSH) interventions at the workplace”, Scandinavian journal of work environment & health, vol. 45, nr 2, s. 103–113. Angelov, N., , P., , och , E. (2011), Kvinnors och mäns sjukfrånvaro, 2011:2, utvärdering. Angelov, N., , P. och , E. (2013), Kvinnors större föräldraansvar och högre sjukfrånvaro, 2013:7, utvärdering. (2016a), Arbetsmiljöstatistik, Rapport 2016:2. (2016b), Kvinnors och mäns arbetsvillkor – betydelsen av organisatoriska faktorer och psykosocial arbetsmiljö för arbets- och hälsorelaterade utfall. , Kunskapssammanställning 2016:2. (2017), om särskilda förebyggande insatser inom kvinnodominerat arbete. (2018), Arbetsmiljöstatistik, Rapport 2018:2. , och , P. (2013), Könsskillnader i preferenser för sjukfrånvaro, 2013:13, utvärdering. (2010), New Perspectives on Gender. I O. Ashenfelter and (eds. ), Handbook of Labor Economics 4b, . 2010: 1545–1592. 2015/16:SfU1, Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. 2015/16:SoU1, Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. T., Terracciano, A., och McCrae, R. (2001), ”Gender differences in personality traits across cultures: Robust and surprising findings,”, Psychology, vol. 81, nr 8, s. 322–331. Dir. 2015:127, Ökad följsamhet till nationella kunskapsstöd i hälso- och sjukvården. (2016), Sjukskrivningarnas anatomi – En om drivkrafterna i sjukförsäkringssystemet, 2016:2. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D S J U K F R Å N V A R O , A. och Hermle, J. (2018), ”Relationship of gender differences in preferences to economic development and gender equality”, Science, vol. 362, nr 6412. Feingold, A. (1994), ”Gender Differences in Personality: A Meta-Analysis”, Psychological Bulletin, vol. 116, nr 3, s. 429-456. , ”Folkhälsans utveckling”, hämtad . utveckling/ Frankenhaeuser, M. och , G. (1981), ”Stress at work: psychobiological and psychosocial aspects”, , vol. 35 nr 3, s. 287–299. ”Vårt uppdrag inom sjukförsäkringen”, hämtad . sjukforsakringen?gclid=CjwKCAiAl7PgBRBWEiwAzFhmmsxDMUkVo5a9j88I9d WnBY73o0HhSRlRB4_oZ4t-0GtqNzC0OenQ9BoCrFEQAvD_BwE (1998), Genderperspektiv i rehabiliteringsarbetet – finns det?, Forskning och utveckling, nr 31. (2002), Socialförsäkrings, kön och agenda – Formella och reella beslut vid kvinnors och mäns ohälsa, Forskning och utveckling, nr 37. (2014a), Analys av sjukfrånvarons variation – Väsentliga förklaringar av upp- och nedgång , Socialförsäkringsrapport 2014:17. (2014b), årsredovisning 2014. (2015a), Svar på regeringsuppdrag - handlingsplan för jämställdhetsintegrering 2015–2018, dnr 005761–2015. (2015b), Studier om könsskillnader: Skillnader mellan kvinnor och män i diagnosspecifik sjukfrånvaro, könsskillnader inom assistansersättningen, samt en kunskapsöversikt av tidigare studier, Socialförsäkringsrapport 2015:7. (2015c), Sjukfrånvarons utveckling: delrapport 1, (2016a), Svar – ISF:s rapport (2016:5) Nekad sjukpenning för inrikes och utrikes födda, dnr 21300–2016. (2016b), årsredovisning 2016. (2017a), Sjukfrånvarons utveckling : Sjuk- och rehabiliteringspenning, Socialförsäkringsrapport 2017:13. (2017b), årsredovisning 2017. (2018a), Svar på regeringsuppdrag: Rapport – Uppföljning av sjukfrånvarons utveckling , dnr 002671–2018. 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N (2018b), Sjukfrånvaron på svensk arbetsmarknad – Sjukskrivningar längre än och avslut i olika branscher och yrken, Socialförsäkringsrapport 2018:2. (2019), Sjukpenning, rehabilitering och rehabiliteringsersättning, vägledning 2015:1 version 10. , L., Hesselius, P. och , P. (2013), ”Effects of eligibility screening in the sickness insurance: Evidence from a field experiment”, Labour Economics, vol. 20, nr 1, s. 48–56. , L., , P., , och , E. (2009), Uppföljning och utvärdering av sjukvårdsmiljarden, 2009:1, utvärdering. Hesselius, P., , P. och , P. (2009), “of your colleagues's absence?”, , vol. 7, nr 3, s. 1–12. Hesselius, P., , P. och , V. (2013), "Monitoring and norms in sickness insurance: empirical evidence from a natural experiment”, , vol. 115, nr 4, s. 995–1019. (2013), “Effects of Introducing Time-limits in the on Return to Work – Evidence from the Swedish Rehabilitation ”, Empirical Economics, vol. 45, nr 1, s. 567–582. ISF (2012), Rehabiliteringsgarantin, 2012:17. ISF (2013), handläggning av sjukpenning, 2013:16. ISF (2014), Rehabiliteringsgarantins effekter på hälsa och sjukfrånvaro, 2014:12. ISF (2015a), Ett systemperspektiv på sjukfrånvaron, ISF kommenterar 2015:1. ISF (2015b), Aktivitetsförmågeutredningar (AFU), 2015:8. ISF (2016a). Läkares sjukskrivning av kvinnor och män, 2016:13. ISF (2016b), Aktivitetsförmågeutredningar (AFU) behöver kvalitetssäkras, 2016:4. ISF (2018a), Social problematik och sjukskrivning, 2018:9. ISF (2018b), Social problematik och sjukskrivning – handläggning, 2018:8. , P. och , E. (2013), "Can sickness absence be affected by information meetings? Evidence from a social experiment”, Empirical Economics 2013, vol. 44, nr 3, s. 1673– 1695. , P. och , M. (1996), “Do economic incentives affect work absence? Empirical evidence using Swedish micro data”, , vol. 59, nr 2, s. 195–218. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D S J U K F R Å N V A R O , P. och , M. (2002), “Assessing the effect of public policy on worker absenteeism”, , vol. 37 nr 2, s. 381–409. , P. och , M. (2005), “Moral hazard and sickness insurance”, , vol. 89, nr 9, s. 1879–1890. , P., , E., , , , N., , M. och , I. (2010), Arbetslivsinriktad rehabilitering, Parlamentariska socialförsäkringsutredningen (S 2010:04). Jylhä, M. (2009), ”What is Self-Rated Health and Why does it Predict Mortality? Towards a Unified Conceptual Model”, Social Science & Medicine, vol. 69, nr 3, s. 307–316. (2016), Könsskillnader i sjukfrånvaro: en aktuell fråga i historisk belysning, 2016:24, utvärdering. Mastekaasa, A. och , K. (1998), ”Gender, Absenteeism and : A Fixed Effects Approach”, Work and Occupations, vol. 25, nr 2, s. 195–228. McCrae, R. R., Terracciano, A., & 78 Members of the Personality Profiles of (2005), ”features of personality traits from the ’s perspective: Data from 50 cultures”, Psychology, vol. 88, nr 3, s. 547–561. (1975), ”Illness and the Feminine Role: A ”, Social Science and Medicine, vol. 9, nr 2, s. 57–62. O’, O. (2009), “Measuring health inequalities in Europe. Methodological issues in the analysis of survey data”, Eurohealth, vol. 15, nr 3, s. 10–14. 2007/08:1, Budgetpropositionen . 2015/16:1 bilaga 3, Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män. 2015/16:1 utgiftsområde 10, Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. 2016/17:1 utgiftsområde 10, Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. 2016/17:1 bilaga 3, Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män. 2017/18:1 utgiftsområde 10, Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Regeringen, ”Missbruk och våld i nära relationer som orsak till sjukskrivning ska analyseras”, hämtad . relationer-som-orsak-till-sjukskrivning-ska-analyseras/ 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Regeringen, ”Mer om jämställdhetspolitikens mål”, hämtad . Regeringen, ”Regeringen sluter miljardöverenskommelse med SKL”, hämtad . miljardoverenskommelse-med-skl/ Regeringsbeslut A2011/2209/ARM, Uppdrag om särskilda förebyggande insatser för kvinnors arbetsmiljö. Regeringsbeslut S2011/11297/SF, S2012/8855/, S2012/8858/, Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut S2012/00963/SF, S2012/01809/SF, S2014/07998/SF, S2015/06106/SF, Åtgärdsprogram för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro. Regeringsbeslut S2012/8154/SF, Uppdrag att utarbeta ett könsperspektiv i det försäkringsmedicinska beslutsstödet. Regeringsbeslut S2013/5454/SF, S2014/1966/SF, S2014/2108/SF, Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut S2015/07997/RS, S2015/07998/RS, S2015/08135/RS, Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut S2016/07725/SF, En kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess – Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting 2017 – 2018. Regeringsbeslut S2017/00197/FS, S2014/01928/FS, S2015/08135/RS, Regleringsbrev för avseende . (1999), Lika inför kassan?. (2016), Är sjukskrivning bra för hälsan?, RiR 2016:31. (2018a), Bedömning av arbetsförmåga vid psykisk ohälsa – en process med stora utmaningar, RiR 2018:11. (2018b), Försäkringsmedicinskt beslutsstöd – ett stöd för vid psykisk ohälsa?, RiR 2018:22. 2015/16:87. 2015/16:102. , D.P., Long, A. E., McPhearson, A., O’, , , B., , H. och , H. (2017), ”Personality and gender differences in global perspective”, , vol. 52, nr S1, s. 45–56. , D.P., Realo, A., Voracek, M. och J. Allik (2008). ”Why can't a man be more like a woman? Sex differences in Big Five personality traits across 55 cultures”, Psychology, vol. 94, nr 1, s. 168–182. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D S J U K F R Å N V A R O Sindelar, J. (1982), ”Differential Use of Care by Sex”, , vol. 90, nr 5, s. 1003–1019. 2008/09:198, En jämställd arbetsmarknad – regeringens strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet. 2015/16:80, En arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020. Läns landsting, ””, hämtad . vardriktlinjer/sjukskrivning/frageformular---mms-och-psykoterapi.pdf Läns Landsting, ”Frågeformulär”, hämtad . vardriktlinjer/sjukskrivning/formular/frageformular-inskrivning-och- utskrivning_psykoterapi.pdf Läns Landsting, ”Multimodal rehabilitering”, hämtad . smartbehandling-mms/frageformular-behandlare-mms.pdf , ”BAS (Behov av stöd)”, hämtad . praktik/metodguiden/bas-behov-av-stod/ , ”Försäkringsmedicinskt beslutsstöd”, hämtad . , ”Mätning av hälsa och funktionshinder – Manual till WHO:s formulär för bedömning av funktionshinder, WHO Disability Assessment Schedule – WHODAS 2.0”, hämtad . dokument/artikelkatalog/ovrigt/2015-5-1.pdf (2013), Könsperspektiv i det försäkringsmedicinska beslutsstödet. (2015), Öppna jämförelser 2015 – Hälso- och sjukvård – Övergripande indikatorer. (2017), Jämställdhetsperspektivet i öppna jämförelser av socialtjänst och hälso- och sjukvård – Slutredovisning av ett regeringsuppdrag. SOU 2008:66, Arbetsförmåga? En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder, Delbetänkande av . SOU 2010:107, Läkares sjukskrivningspraxis – En systematisk litteraturöversikt, En rapport från Sociala rådet. SOU 2017:48, Kunskapsbaserad och jämlik vård – Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård, Betänkande av Utredningen om ökad följsamhet till nationella kunskapsstöd i hälso- och sjukvården. 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N SOU 2018:80, Samspel för hälsa – Finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring, Betänkande av Utredningen om finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring. Kommuner och Landsting, ”Ledning och styrning av sjukskrivningar”, hämtad . edningochstyrning.1032.html Kommuner och Landsting (2010a), Jämställda sjukskrivningar – för kvalitetssäkrad sjukskrivningsprocess. Kommuner och Landsting (2010b), Jämt sjukskriven – ett genusperspektiv på sjukskrivningsprocessen. , V., Haque, M., , E., och , K. (2018), Läkares erfarenheter av försäkringsmedicinska beslutsstöd och av digitalisering av läkarintyg, Rapport 2018, Avdelningen för försäkringsmedicin , . WHO, ”The ICD-10 Classification of Mental and Behavioural Disorders – Clinical descriptions and diagnostic guidelines”, hämtad . R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D S J U K F R Å N V A R O Tabell A1 Beskrivning av behandlade och icke-behandlade, KBT, medelvärden 37,7 (11,4) 40,8 (11,7) -54,7 -25,4 -3,3 -31,0 -9,4 241,3 (182,1) 233,5 (167,0) (föregående år, tkr) 217,8 (187,3) 187,8 (178,3) (föregående år, tkr) Mått på hälsa (senaste 12 mån.) 8,6 (8,8) 18,1 (16,8) -176,0 Antal dygnsdoser läkemedel/dygn 0,1 (0,4) 2,2 (3,3) -273,7 2,6 (5,6) 7,2 (21,6) -85,2 Anm.: Standardavvikelse inom parentes. Behandlade avser patienter i målgruppen som fick behandling och därmed ingår i analysen, icke-behandlade består av ett slumpmässigt urval av vårdtillfällen (ej unika patienter) där patienten fått en diagnos inom ramen för målgruppen men där patienten inte fått behandling. a: uppgift från SCB. t-värden med ett absolutvärde ≥1,96 innebär att skillnaden är statistiskt säkerställd på 5-procentsnivån. 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell A2 Beskrivning av behandlade och icke-behandlade, MMR, medelvärden -15,7 43,7 (10,7) 45,0 (11,6) -8,8 -8,1 -5,1 -6,5 228,6 (158,8) 234,6 (166,4) -2,8 (föregående år, tkr) 192,7 (172,3) 185,6 (182,1) (föregående år, tkr) Mått på hälsa (senaste 12 mån.) 13,8 (13,4) 18,1 (16,8) -23,3 Antal dygnsdoser läkemedel/dygn 0,2 (0,8) 2,3 (3,8) -161,8 3,7 (7,1) 5,1 (11,3) -14,1 Anm.: Standardavvikelse inom parentes. Behandlade avser patienter i målgruppen som fick behandling och därmed ingår i analysen, icke-behandlade består av ett slumpmässigt urval av vårdtillfällen (ej unika patienter) där patienten fått en diagnos inom ramen för målgruppen men där patienten inte fått behandling. a: uppgift från SCB. t-värden med ett absolutvärde ≥1,96 innebär att skillnaden är statistiskt säkerställd på 5-procentsnivån. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D S J U K F R Å N V A R O Tabell B1 Nivåer och könsskillnader i hälsomått givet vårdgivarens bedömning av patientens funktionsnedsättning och aktivitetsbegränsning, kvinnor (Panel A), män (Panel B) samt könsskillnader (Panel C) Panel A: Kvinnor 7,229*** 0,607*** 0,075*** 0,114*** 0,039*** (0,205) (0,033) (0,005) (0,013) (0,015) 7,247*** 0,594*** 0,069*** 0,115*** 0,038*** (0,207) (0,033) (0,005) (0,013) (0,016) 6,653*** 0,909*** 0,153*** 0,125** 0,061*** (0,970) (0,162) (0,029) (0,058) (0,026) Panel B: Män 5,515*** 0,521*** 0,103*** 0,138*** 0,123*** (0,283) (0,046) (0,008) (0,018) (0,023) 5,472*** 0,496*** 0,097*** 0,133*** 0,121*** (0,283) (0,046) (0,007) (0,019) (0,025) 6,369*** 0,999*** 0,200*** 0,308*** 0,084* (1,606) (0,270) (0,050) (0,097) (0,047) Panel C: Skillnad 1,713*** -0,029*** -0,024 -0,083*** (0,345) (0,056) (0,009) (0,022) (0,029) 1,775*** 0,098* -0,029*** -0,017 -0,083** (0,346) (0,056) (0,009) (0,023) (0,031) -0,090 -0,048 -0,183 -0,024 (1,857) (0,313) (0,058) (0,112) (0,055) Anm.: I Panel C redovisas resultat från OLS-skattningar av relationen mellan kvinnors och mäns hälsoutfall, som redovisas i Panel A respektive B, givet vårdgivarens bedömning av patientens funktionsnedsättning och aktivitetsbegränsning. Relationen mellan män och kvinnor har skattats via en interaktionsterm (kvinna*vårdgivarens bedömning). I skattningarna kontrolleras för kvinna respektive vårdgivarens bedömning, samt ålder, ålder i kvadrat, civilstånd (6 kategorier), född utrikes, antal barn, barn i hemmet (ja/nej), utbildning (nivå och inriktning, 42 kategorier), försörjning (7 kategorier), inkomst (föregående år), arbetsinkomst (föregående år), diagnos (43 kategorier), årtal (7 kategorier), SNI (89 kategorier), kommun (34 kategorier), vårdgivarens kompetens (15 kategorier). Därutöver kontrolleras för interaktioner mellan ”kvinna” och samtliga bakgrundsvariabler. DDD=antalet förskrivna dygnsdoser läkemedel . Standardfel inom parentes. Antal observationer, totalt: 57 909, psykiatriska diagnoser: 52 250, smärtrelaterade diagnoser: 5 659. ***/**/* indikerar statistisk signifikans på 1/5/10 procents nivå. 70 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell B2 Könsskillnader i hälsomått givet vårdgivarens bedömning av patientens funktionsnedsättning och aktivitetsbegränsning, ej justering för arbetsuppgiftsrelaterade uppgifter, procent 30,6*** -28,2*** -72,5*** -71,5*** (6,2) (10,0) (8,7) (21,7) (22,8) 31,9*** 17,5* -29,9*** -68,4*** -72,7*** (6,3) (10,5) (9,3) (23,3) (24,8) -14,5 -96,4** -47,6 (28,0) (27,6) (28,0) (39,0) (61,9) Anm.: Resultat från OLS-skattningar av relationen mellan kvinnors och mäns hälsoutfall givet vårdgivarens bedömning av patientens funktionsnedsättning och aktivitetsbegränsning. Relationen mellan män och kvinnor har skattats via en interaktionsterm (kvinna*vårdgivarens bedömning). I skattningarna kontrolleras för kvinna respektive vårdgivarens bedömning, samt ålder, ålder i kvadrat, civilstånd (6 kategorier), född utrikes, antal barn, barn i hemmet (ja/nej), försörjning (7 kategorier), diagnos (43 kategorier), årtal (7 kategorier), kommun (34 kategorier), vårdgivarens kompetens (15 kategorier). Därutöver kontrolleras för interaktioner mellan ”kvinna” och samtliga bakgrundsvariabler. DDD=antalet förskrivna dygnsdoser läkemedel . Standardfel inom parentes. Antal observationer, totalt: 57 909, psykiatriska diagnoser: 52 250, smärtrelaterade diagnoser: 5 659. ***/**/* indikerar statistisk signifikans på 1/5/10 procents nivå.