prop · H70317 · 2019-09-25 00:00:00 — var med om att lansera () som samlar beslutsfattare som åtar sig att utmana strukturer och hinder för jämställdhet. Nätverket etablerades i , men har blivit ett mycket bredare nätverk som samlar över 200 ledare från ett stort antal länder och en bredd av institutioner inklusive från statsförvaltningar, FN, EU, den akademiska världen och civilsamhället. Alla medlemmar har undertecknat IGC Panel Parity Pledge, vilken är en förpliktelse att inte delta i enkönade paneler. Varje medlem sätter dessutom upp egna jämställdhetsmål som kan handla om allt från övergripande verksamhetsmål till det egna ledarskapet. Nätverket bidrar på detta sätt till att synliggöra strukturer som hindrar jämställdhet samt till att olika ledare tar ett personligt ansvar för jämställdhetsfrågorna. Nätverket tar även initiativ i angelägna frågor och var till exempel drivande bakom den deklaration om jämställdhet och handel som togs fram vid i 2017. Den nordiska gruppen inom nätverket har gemensamt satt upp målet att främja balansen mellan arbete och familjeliv genom att: 1) säkerställa framförhållning i planering av möten för att underlätta för alla parter att delta och 2) undvika att planera möten , och helgdagar. bidrar till att synliggöra mäns ansvar och roll i jämställdhetsarbetet. Den globala kampanjen har initierats av UN Women och har som syfte att engagera alla människor i jämställdhetsfrågan. Sedan lanseringen 2014 har kampanjen fått stor spridning och skapat en plattform där företrädare för såväl regeringar som civilsamhälle, den akademiska världen och skolor kan arbeta tillsammans. Statsminister utsågs till talesperson (så kallad champion) 2015 på Världsekonomiskt forum i där statsministern och goodwill-ambassadören för initiativet, skådespelerskan , gemensamt underströk vikten av att alla verkar för ökad jämställdhet. Statsministern lyfte bland annat arbetet mot alla former av våld mot kvinnor och flickor samt det svenska arbetet med SRHR. har även åtagit sig att arbeta för en mer jämställd sysselsättning, hälsa och representation mellan män och kvinnor. She Decides lanserades vid en konferens i , initierad av , , , och . Initiativet var en reaktion på det minskade stödet för SRHR och blev startskottet för en ny och bred rörelse som har mobiliserat både finansiellt och politiskt stöd från civilsamhällesorganisationer, FN-organ, länder och andra aktörer för alla kvinnors och flickors rätt att bestämma över sin egen kropp. She Decides illustrerar vikten av alliansbyggande och den potential som ryms i att snabbt skapa en plattform och mobilisera brett stöd kring en särskilt brännande fråga. Mer än 120 000 She Decides-vänner har anslutit sig till initiativet, och har mobiliserats världen över i SRHR-stöd (givares samtliga stöd till SRHR i biståndet). on Gender Equality anordnades av . Syftet var att skapa en global plattform för mobilisering och metodutbyte för jämställdhet. Forumet samlade drygt 700 deltagare från över 100 länder. Bland deltagarna återfanns politiker, statstjänstepersoner, företrädare för internationella organisationer, aktivister, debattörer, 2019/20:17 representanter från den akademiska världen, näringslivsaktörer och civilsamhällesrepresentanter. Ledordet för konferensen var ”samskapande” och i den andan ombads konferensdeltagare att bidra till programmets innehåll och utformning. Detta skapade ett dynamiskt möte kring centrala frågor, som till exempel kvinnors ekonomiska egenmakt, SRHR och kvinnors roll i fredsarbetet. Flera nya rapporter och initiativ lanserades, bland annat aktuella Women, Business and the , ett Call to Action for Women Human Rights Defenders presenterat av civilsamhällesorganisationen till Kvinna och ett antal partner samt ett flertal nya initiativ och samarbeten initierade av mötesdeltagarna. Under forumet nådde hashtaggen GenderEqualWorld nästan tre miljoner människor runt om i världen och SI har, genom en speciellt framtagen verktygslåda, gjort det möjligt för svenska ambassader och andra intressenter att fortsätta sprida information om konferensen och dess resultat. I samarbete med UN Women anordnades, i anslutning till forumet, också ett första Feminist , en informell plattform för att på djupet kunna diskutera aktuella jämställdhetsutmaningar. Som en uppföljning till Stockholmsforumet anordnade , i samarbete med och UN Women och med stöd av , den 24–on Gender Equality. Syftet med var att följa upp diskussionerna från samt att bidra till, och diskutera, 1) uppföljningen av åtagandena i Pekingplattformen inför 25-årsfirandet , 2) agendan för kvinnor, fred och säkerhet, 3) kvinnors politiska representation på lokal nivå samt 4) innovation och teknologi. Precis som i samlade hundratals civilsamhällesaktörer och människorättsaktivister från hela världen. Unikt för var målsättningen om att hälften av deltagarna skulle vara under , vilket möjliggjorde att unga fick stort utrymme i forumets paneler och diskussioner. Under forumet samlade rapportörer in material som omsattes till rekommendationer till uppföljningen av Pekingplattformen. Detta arbete fortsätter och och kommer, tillsammans med UN Women, att anordna globala forum för jämställdhet . 6.4Internationell översyn och uppföljning Ett aktivt arbete med att uppmuntra och följa upp åtaganden är centralt för att driva på det globala jämställdhetsarbetet. Här använder såväl sina samarbeten som styrelseroller, delägarskap, medlemskap, partnerskap och andra verktyg för att få genomslag. Som ett led i detta arbetar direkt med de operativa delarna av EU och de multilaterala organisationerna för att säkerställa att det finns styrdokument för arbetet för jämställdhet och mänskliga rättigheter och att institutionerna följer dessa regelverk. Ett exempel är arbete med, och stöd för, FN:s reformarbete där trycker på för ett starkt jämställdhetsperspektiv. Ett annat exempel är att ställer krav på att de internationella miljö- och klimatfondernas resultatramverk inkluderar indikatorer relevanta för jämställdhet. Detta möjliggör en uppföljning av fondernas resultat på jämställdhetsområdet, inklusive att kvinnor görs delaktiga i utformningen och genomförandet av projekt samt att villkor vid ackreditering av genomförandeorganisationer inkluderar jämställdhet. är även pådrivande i jämställdhetsarbetet och framtagandet av jämställdhetsstrategier i de multilaterala utvecklingsbankerna. Översyns- och uppföljningsmekanismer för människorättskonventioner är andra viktiga verktyg. förespråkar ett fullt genomförande av internationella åtaganden vad gäller mänskliga rättigheter, att fler länder ska ratificera olika konventioner och att de länder som har gjort reservationer till dessa ska dra tillbaka de reservationer som står i strid med konventionernas ändamål och syfte. deltar aktivt i översynsmekanismen där alla FN:s medlemsstater ger varandra rekommendationer när det gäller efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna. belyser regelbundet angelägna frågor rörande mänskliga rättigheter i de länder som granskas, inte minst frågor som rör kvinnors och flickors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. En central konvention som handlar om icke-diskriminering och kvinnors och flickors åtnjutande av mänskliga rättigheter är (Cedaw). Cedaw antogs av 1979 och är en av de mest undertecknade konventionerna, men också den konvention som flest länder har reserverat sig emot. Länder som har ratificerat konventionen ska avlägga regelbundna rapporter till den så kallade . Processen ger möjligheter till dialog om jämställdhetsutmaningar med både FN och medlemsstater samt med civilsamhällesorganisationer som ofta producerar skuggrapporter till de nationella rapporterna. Vid i antogs en deklaration och en handlingsplan i form av den så kallade Pekingplattformen som är ett av de mest progressiva internationella dokument som finns för jämställdhet och kvinnors och flickors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Handlingsplanen anger att jämställda villkor ska uppnås genom arbete med jämställdhetsintegrering i kombination med särskilda åtgärder inom tolv centrala områden: –Feminisering av fattigdom –Kvinnor och utbildning –Kvinnor och hälsa –Våld mot kvinnor –Väpnade konflikter och deras konsekvenser för kvinnor –Kvinnor och ekonomi –Organisering av jämställdhetsarbete på nationell nivå –Kvinnors mänskliga rättigheter –Kvinnor och media –Kvinnor och miljö Målen i Pekingplattformen skulle ha uppfyllts . Men mycket arbete återstår när det är dags för 25-årsjubileum av plattformen. Inför detta jubileum kommer en samlad global översyn av genomförandet att göras för att identifiera utestående utmaningar. Denna översyn kommer att föregås av nationella konsultationer och uppföljningsrapporter i vilka ett flertal aktörer förväntas delta från exempelvis civilsamhället, den akademiska världen och den privata sektorn. På basis av de nationella rapporterna tas sedan regionala uppföljningsrapporter fram av FN:s Vidare anordnar och , tillsammans med UN Women, globala forum för jämställdhet 2020 varpå jubileet även uppmärksammas vid . stöder den globala processen med att följa upp Pekingplattformen liksom de uppföljningar som görs i olika länder, inte minst i Den globala upp-följningen av Pekingplattformen är också nära kopplad till uppföljningen av Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. FN:s kvinnokommission (CSW) är en funktionell kommission under FN:s ekonomiska och sociala råd (ECOSOC) som följer upp Pekingplattformen med årliga diskussioner och deklarationer om teman kopplade till de tolv centrala områdena. översynen av Pekingplattformen att presenteras vid CSW som en del av CSW är en central plattform för att driva det globala är bland annat en av de starkaste förkämparna för de frågor som är föremål för mest och ökande motsättningar som SRHR, utrymme och skydd för människorätts- organisationer samt frågor relaterade till sexuell läggning och Initiativ från och likasinnade länder har vid CSW- förhandlingarna ofta varit viktiga för att få igenom skrivningar om bland annat sexuell och reproduktiv hälsa. En annan funktionell kommission under ECOSOC är FN:s handlingsprogrammet från FN:s internationella befolkningskonferens som Handlingsprogrammet från konferensen, som också är vägledande för FN:s befolkningsfonds (UNFPA) arbete, innehåller bland annat mål som rör minskad mödra- och barnadödlighet samt tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa, inklusive familjeplanering, vilket inkluderar förebyggande av oönskade graviditeter och tillgång till hälsovård efter abort liksom undervisning om sexuell hälsa. var och är kontroversiella. CPD är en plattform för att driva jämställdhetsfrågorna framåt, inte minst vad gäller SRHR. På grund av de stora motsättningarna på området har CPD inte kunnat anta några substantiella resolutioner , men och likasinnade länder driver på för genomförande och kunde bland annat få igenom en kort politisk deklaration vid det som hölls , efter konvention om förebyggande och bekämpande av våld mot kvinnor och våld i nära relationer, den så kallade Istanbulkonventionen, antogs 2011 och är det första juridiskt bindande regionala instrumentet om våld mot kvinnor i . fördömer alla former av våld och beskriver våld mot kvinnor som ett uttryck för historiskt ojämlika maktförhållanden mellan kvinnor och män. Till skillnad från andra definitioner av våld mot kvinnor inkluderar Istanbulkonventionen också ekonomiskt lidande. Istanbulkonventionen övervakas av en expertgrupp kallad GREVIO. utgångspunkt i Istanbulkonventionen arbetar för en effektiv, omfattande och samordnad politik för att förebygga och bekämpa alla former av våld mot kvinnor och våld i hemmet. har tagit fram en Skr. 2019/20:17 tioårig nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor inklusive hedersrelaterat våld och förtryck. Till strategin finns ett åtgärdsprogram kopplat. Samråd sker även med det civila samhället. Vidare arbetar mycket aktivt för att både EU och fler stater ska ansluta sig till och genomföra Istanbulkonventionen samt för att stärka ansvarsutkrävandet och motverka straffriheten för våld mot kvinnor och flickor. 6.5Kommunikation och offentlig diplomati Den feministiska utrikespolitiken syftar till att skapa förändring. För detta krävs strategisk kommunikation och offentlig diplomati som når ut till nya målgrupper och kan bidra till ett normativt genomslag. Budskap som anpassats för sociala medier har visat sig vara ett bra sätt att nå ut även i länder med relativt liten tillgång till internet. Ett annat viktigt verktyg är exempelvis hemsidan Swedish Foreign Policy Stories. Under hashtaggen EqualityMakesSense återfinns fler exempel. Hashtaggen Morewomenmorepeace lanserades i samband med 15- årsjubileet för 1325 om kvinnor, fred och säkerhet och syftar till att understryka vikten av att stärka kvinnors roll i fredsbyggande och fredsförhandlingar. Den har använts i en rad sammanhang, till exempel när utlandsmyndigheter anordnar evenemang för att uppmärksamma resolutionen eller tar konkreta initiativ för att öka kvinnors deltagande i fredsarbetet. Ett sådant exempel var när FBA, i nära samarbete med svenska ambassaden i , utbildade ett 30-tal kvinnor från lika många provinser i i dialog och medling. Hashtaggen har även använts i samband med en artikelserie om kvinnliga fredsaktörer som återfinns på hemsidan Swedish Foreign Policy Stories. lanserade initiativet Midwives4all i syfte att synliggöra barnmorskors centrala roll och mobilisera stöd för yrkesgruppen med hjälp av bland annat digital diplomati. Kampanjen kom att få stor räckvidd. Enbart i har ungefär 4,5 miljoner personer nåtts genom sociala medier, radio och tidningar samt genom att kända ugandiska profiler har utnämnts till talespersoner (så kallade champions) för arbetet. stöder också utbildning av barnmorskor i landet och deltar i en årlig prisutdelning som uppmärksammar särskild skicklighet i yrket. Samarbetet har stärkt ugandiska kvinnors och flickors tillgång till säker mödravård vilket i sin tur har bidragit till minskningar vad gäller mödradödlighet och för tidigt födda barn. En av de riktade satsningar och hashtaggar som har haft störst genomslagskraft är WikiGap. är världens största nätbaserade och användargenererade uppslagsverk. Det innehåll som förmedlas påverkar användarnas kunskap om världen. Men där råder en stor obalans. av innehållet är skapat av män, och det finns mer än fyra gånger fler artiklar om män än om kvinnor. För att bidra till en förändring initierade , tillsammans med Wikimedia och en rad lokala partner i olika länder, en satsning kallad WikiGap för att fylla på uppslagsverket med information om kvinnor. Satsningen inleddes i samband med 2019/20:17 internationella och genomfördes i form av parallella skrivarstugor i nära 50 länder, från till , och . Fler än 1 600 personer deltog och skrev artiklar på fler än 30 språk. av kampanjen skrev deltagarna närmare 4 000 nya artiklar som lästes över fem miljoner gånger och fler artiklar fortsätter att strömma in. För att stödja satsningen togs en verktygslåda fram med en steg-för-steg-guide för att anordna WikiGap-events, logotyper, kommunikationsmaterial och tips till de aktörer som vill ta projektet vidare. En särskild producerades också. Swedish Dads är en fotoutställning där fotografen porträtterar svenska pappor som har valt att vara föräldralediga . Utställningens mål är att visa effekterna av ett mer jämställt föräldraskap på både individ- och samhällsnivå. Syftet är också att fokusera på universella aspekter av föräldraskapet oberoende av om föräldern är pappa eller mamma. Utställningen förmedlas genom SI och har utvecklats till ett viktigt verktyg för den feministiska utrikespolitikens arbete för nya synsätt och värderingar. Fotona har visats av ambassader i över 70 länder och flera utställningstillfällen är planerade. Utställningen har kunnat bidra till diskussion i många länder och fungerat som en bra ingång för vidare dialog och arrangemang kring könsroller och jämställdhet. I flera länder har ambassaderna dessutom genomfört lokala fototävlingar där pappor har kunnat delta, som exempelvis i , , , och . I andra fall har utställningen kompletterats med samtal om föräldraförsäkring, socialt engagerat fotografi, papparollen och maskulinitetsnormer. Utställningen har också kunnat ta olika form och visats på olika platser i samhället, bland annat i tunnelbanan i och på i . Dessutom har medarbetare på vissa ambassader vidareutvecklat kampanjen genom att etablera begreppet Embassy Dads och använda sociala medier för att berätta om sina egna erfarenheter som pappor och jämställda partner. bilder från de lokala utställningarna jorden runt har även tagits fram under . Arrangemang under , rättigheter, mot kvinnor, med flera internationella dagar används för att sprida budskap om jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter i paneldiskussioner, tal, artiklar, radioprogram och inlägg på sociala medier. deltar också aktivt i den globala kampanjen ”16 dagars aktivism mot könsrelaterat våld” som genomförs och sträcker sig från , som är den internationella dagen mot våld mot kvinnor, till , som är den internationella dagen för mänskliga rättigheter. Även svenska och lokala högtider erbjuder möjligheter att diskutera jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter. Svenska ambassaden i använde exempelvis luciamottagningen 2017 för att nå ut med budskap om flickors rättigheter. Arrangemanget sändes i en av de största lokala TV-kanalerna vilket gav stor spridning för budskapet. Utlandsmyndigheter kontaktas i ökande utsträckning av nödställda med hemvist i som under en utlandsresa utsatts för familjerelaterat våld, ofta förenat med hinder för att återvända till . De drabbade riskerar att utsättas för tvångsäktenskap eller könsstympning, att utsättas för hot, tvång eller våld från familjens sida eller att tvingas bli kvar i utlandet mot sin vilja. Denna grupp nödställda, som till övervägande delen utgörs av kvinnor och flickor, är prioriterad ur konsulär synvinkel eftersom de kvarhålls av sina närstående i ett sammanhang där landets lagstiftning och normsystem ofta omöjliggör hjälp från lokala myndigheter. Den vanliga konsulära verktygslådan – sedvanliga försiktighetsmått och hjälp till självhjälp och så vidare – är därmed som regel satt ur spel. Som svar på denna utveckling har regeringen stärkt och effektiviserat den konsulära hjälpen till dessa nödställda individer. Detta har bland annat skett genom utökat samarbete med relevanta aktörer i och berörda länder, liksom genom att bygga upp en kunskapsbas kring lagstiftningen i de länder som är relevanta för satsningen. Dessa åtgärder syftar i sin tur till ett stärkt förebyggande arbete i , vilket ökar möjligheterna att nå ut till dem som riskerar att utsättas, så att de vet vart de kan vända sig för hjälp medan de fortfarande befinner sig i . 7 Arenor, aktörer och kanaler Den feministiska utrikespolitiken genomförs genom, och i samarbete med, EU, multilaterala organisationer och andra aktörer där är medlem, delägare eller agerar via EU. Dessa organisationer och aktörer inkluderar bland annat FN, multilaterala utvecklingsbanker och handelsrelaterade organisationer. samverkar med dessa aktörer och använder styrelseuppdrag, delägarskap, medlemskap, partnerskap och andra verktyg för att driva på såväl normativt som operativt arbete för jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. 7.1Förenta nationerna med flera multilaterala arenor FN är ett centralt organ för det normativa arbetet till stöd för global jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. deltar aktivt i förhandlingar om mänskliga rättigheter och jämställdhet i forum som och dess olika utskott, för mänskliga rättigheter och FN:s kvinnokommission. arbetar också för att stärka FN:s operativa roll och insatser på jämställdhetsområdet. FN:s generalsekreterare har, med svenskt stöd, fortsatt att reformera FN:s utvecklingssystem, freds- och säkerhetsarkitektur samt interna förvaltning och har ökat antalet kvinnor på chefsnivå. är pådrivande för att jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter, representation och resurser ska vara en av utgångspunkterna för hela reformarbetet. arbetar till exempel för att jämställdhetsexperterna ska bli flera och placeras på högre nivå inom systemet. kapacitet för jämställdhetsanalys, inklusive jämställdhets- och konfliktanalys, vilket i sin tur kräver könsuppdelad statistik och ökad jämställdhetsrapportering från fältet. agerar också kraftfullt mot sexuellt utnyttjande och exploatering samt sexuella trakasserier inom FN-systemet. Under medlemskap i 2017–2018 var folkrätt, mänskliga rättigheter och jämställdhet utgångspunkter för bedrev bland annat ett systematiskt och kontinuerligt arbete för kvinnor, fred och säkerhet. Som del i detta verkade bland annat för jämställdhetsanalyser av konfliktsituationer liksom för ökad användning av könsuppdelad statistik. Då var ordförande i rådet säkerställdes dessutom, någonsin, könsbalans bland de personer som informerade säkerhetsrådet. för mänskliga rättigheter () har som huvudsaklig uppgift att främja och värna de mänskliga rättigheterna. främsta mellanstatliga normbildande organet för mänskliga rättigheter. arbetar aktivt, såväl inom EU som tillsammans med andra stater, för att flytta fram positionerna och för att motverka försök att urholka, försvaga och relativisera de mänskliga rättigheterna och deras driver bland annat konsekvent att kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna ska inkluderas i resolutioner, uttalanden och andra initiativ. civilsamhällets möjlighet att delta i arbete och arbetar aktivt mot trenden att begränsa dess deltagande. Genom stöd till FN:s högkommissaries kontor för de mänskliga rättigheterna har , som en av de största givarna, bland annat bidragit till att stärka internationella instrument för mänskliga rättigheter, bekämpa straffrihet, främja jämställdhet, motverka diskriminering samt stärka ansvarsutkrävande och rättsstatens principer. är en av de största givarna till flera av , fonder och program och har därmed goda möjligheter att påverka organisationernas arbete och resultat vad gäller jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter. Den feministiska utrikespolitiken har inneburit en höjd profil för arbete för kvinnors och flickors rättigheter och egenmakt, bland annat genom satsningar inom ramen för det multilaterala Utöver kärnstöd bidrar Sida till tematisk programverksamhet i de organ som lägger stark tonvikt vid mänskliga rättigheter och jämställdhet. Detta kombineras med att , i styrelserna och genom svenska utlandsmyndigheter, uppmanar FN- organisationerna att bedriva ett starkt jämställdhetsarbete och, vid behov, sätta press på regeringar. var vidare ett av de länder som var pådrivande för att ett jämställdhetsperspektiv med jämställdhetsmål och indikatorer nu är integrerat i Agenda och Action Agenda om utvecklingsfinansiering. () arbetar brett med utvecklingsfrågor i linje med bland annat Agenda 2030 och har som huvuduppgift att avskaffa alla former av fattigdom utifrån ett multidimensionellt fattigdoms- stöder bland annat UNDP:s omfattande arbete för rättssektorreform, mänsklig säkerhet och mänskliga rättigheter. En viktig aspekt i kontinuerliga dialog med UNDP är att verka för att verksamheten genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. () har ett globalt mandat att bidra till förverkligandet av FN:s konvention om barnets rättigheter och uppfyllandet av Agenda 2030. Verksamheten utgår genomgående från ett rättighets- och jämställdhetsperspektiv och målgruppen är framför allt utsatta och marginaliserade kvinnor och barn. Flickors rättigheter är centralt. är en stor givare till och driver prioriteringar genom ett aktivt styrelsearbete och samarbete i fält.