prop · H60375 · 2019-03-19 00:00:00 — När det gäller c): beslutade regeringen regleringsbrev för avseende och Sjöfarts- verket inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. När det gäller d): beslutade regeringen regleringsbrev för avseende , , och inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel 2018/19:1, mot. 2018/19:2736 yrkande 1, 2018/19:2935 yrkande 1–6, bet. Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om inventering av nyckelbiotoper*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör säkerställa att inventeringen av nyckelbiotoper är rättssäker och effektiv samt att klassificeringen tar hänsyn till de lokala och regionala förutsättningarna, och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2018/19:MJU2 s. 18). Se även rskr. 2017/18:216 punkt 1, N 66. Punkten är inte slut- behandlad. Punkt 2 om anslag inom utgiftsområde 23 när det gäller a): beslutade regeringen regleringsbrev för avseende , , , , och anslagen 1:7 Ersättning för viltskador m.m. 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor, 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m., 1:22 Främjande av rennäringen m.m. 1:23 lantbruks- universitet samt 1:24 och 1:25 inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. När det gäller b): beslutade regeringen regleringsbrev för avseende , samt anslagen 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor och 1:24 inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Punkten är slutbehandlad. Följande punkt är inte slutbehandlad: 1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Prop. 2009/10:1, bet. redovisad, se skr. 2009/10:75 (Ku 16), 2010/11:75 (Ku 7), 2011/12:75 (Ku 3), 2012/13:75 (Ku 1), 2013/14:75 (Ku 1), 2014/15:75 (Ku 1), 2015/16:75 (Ku 1), 2016/17:75 (Ku 1) och 2017/18:75 (Ku 1). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om hyressättningen inom kulturområdet*: har till- kännagett för regeringen vad som anförs i betänkandet med anledning av utskottets uppföljning av hyressättningen inom kulturområdet (bet. 2009/10:KrU1 s. 7 f.). Regeringen har tidigare svarat på delar av tillkännagivandet och den del som kvarstår är frågan om att regeringen bör överväga de särskilda problem som systemet med ändamålsfastigheter och kostnadshyra har lett till inom kulturområdet. Kostnadshyresmodellen infördes och gäller för huvudbyggnaderna för Kungl. Operan, , , och . Denna modell har analyserats och kritiserats utifrån olika aspekter i utredningar och översyner. Bristerna blir påtagliga då flera institutioner nu står inför omfattande renoveringar som innebär så kraftiga hyreshöjningar att kostnadshyresmodellen kan sägas ge stabila hyresförut- sättningar. Det är angeläget att värdefulla verksamheter inom det kulturpolitiska området fortsatt kan bedrivas på sina ursprungsplatser och i de lokaler som formats för dessa specifika ändamål. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning (dir. 2018:98) som ska föreslå nya hållbara alternativa hyresmodeller för de fem kulturinstitutionerna Kungl. Operan, Kungl. , , och . I uppdraget ingår även att värdera och bedöma om de föreslagna alternativa modellerna även kan tillämpas på andra motsvarande fastigheter som rymmer kulturverksam- heter och som förvaltas av . Av direktivet framgår att det är angeläget att värdefulla verksamheter inom det kulturpolitiska området fortsatt kan bedrivas på sina ursprungsplatser och i lokaler som ursprungligen formats för dessa specifika ändamål. Uppdraget ska slutredovisas . Någon utredare har dock ännu inte utsetts. 2011/12:Kr221, 2011/12:Kr297, 2010/11:K290, redovisad, se skr. 2012/13:75 (Ku 4), 2013/14:75 (Ku 4), 2014/15:75 (Ku 3), 2015/16:75 (Ku 2), 2016/17:75 (Ku 2) och 2017/18:75 (Ku 2). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om evenemangslista*: har tillkännagett för regeringen att regeringen bör tillsätta en utredning för att avgöra hur en evenemangslista ska utformas (bet. 2011/12:KU16 s. 6). Regeringen gav Myndigheten för radio och tv i uppdrag att analysera och lämna förslag till hur en evenemangslista kan utformas. Uppdraget redovisades och har remissbehandlats. Under regeringens beredning av ärendet gjordes ett andra tillkännagivande av i vilket regeringen uppmanades beakta vissa synpunkter på listans utformning (jfr rskr. 2013/14:230). Med anledning av det andra till- kännagivandet gav regeringen ett nytt uppdrag till myndigheten, vilket redovisades . De nya förslagen från myndigheten har remitterats och bereds inom . Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 2012/13:164, bet. redovisad, se skr. 2013/14:75 (Ku 9), skr. 2014/15:75 (Ku 6), skr. 2015/16:75 (Ku 4), 2016/17:75 (Ku 4) och 2017/18:75 (Ku 3). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om reglering och redovisning av programföretagens verk- samhet*: har tillkännagett för regeringen att regeringen ska överväga en förändring som gör det möjligt för programföretagen att inom ramen för nuvarande reglering i praktiken få tillgodoräkna sig verksamhet på internet som en del av public service-uppdraget (bet. 2013/14:KrU3 s. 11). Som redogörs för i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 17 s. 120) redovisade den parlamentariska public service- kommittén sitt slutbetänkande (SOU 2018:50). Kommittén föreslår att tillståndsvillkoren i huvudsak ska uppfyllas i marknätet men att ett visst tillgodoräknande ska kunna göras för verksamhet som bedrivs på internet. Betänkandet har varit på remiss och bereds i . Vidare har regeringen beslutat om direktiv till en grundlagsutredning som bl.a. ska överväga om det finns skäl att möjliggöra villkor för public service som är oberoende av om sändningen eller tillhandahållandet sker genom tråd eller på annat sätt (dir. 2018:51). Uppdraget ska redovisas . 2012/13:Kr320, 2013/14:Kr339, bet. redovisad, se skr. 2014/15:75 (Ku 9), 2015/16:75 (Ku 5), 2016/17:75 (Ku 5)och 2017/18:75 (Ku 4). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om evenemangslista*: har tillkännagett för regeringen att regeringen vid den fortsatta beredningen av förslaget från Myndigheten för radio och tv bör beakta vad anfört i frågan (bet. 2013/14:KU28 s. 6). I enlighet med det som aviserats i budgetpropositio- nen (prop. 2015/16:1 utg. omr. 17 s. 39 f.) gav regeringen den Myndigheten för radio och tv (nuvarande Myndigheten för press, radio och tv) i uppdrag att ta fram ett förslag till evenemangslista med bl.a. villkor om högre befolkningstäckning än vad som tidigare Myndighetens nya förslag har remitterats och bereds inom 2014/15:1719, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (Ku 10), 2016/17:75 (Ku 8) och 2017/18:75 (Ku 5). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om antiziganism, romsk inkludering och inrättande av ett romskt förvaltningsområde*: har tillkännagett för regeringen vad som anförs i betänkandet om fortsatt arbete mot antiziganism och för romsk inkludering (bet. 2014/15:KU16 s. 6 f.). Flera satsningar mot antiziganism och för romsk inkludering pågår, bl.a. inom ramen för regeringens strategi för romsk inkludering (skr. 2011/12:56) och regeringens nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott (se prop. 1 avsnitt 9.4 samt utg.omr. 13 avsnitt 4.4.2). tillgodose tillkännagivande kommer därmed att fortsätta. Statens stöd till dagspressen 2014/15:88, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (Ku 13), 2016/17:75 (Ku 10) och 2017/18:75 (Ku 7). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om försöksverksamhet med samdistribution av tidningar och post*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om initiativ som syftar till att en ny försöksverksamhet inleds med samdistribution av tidningar och post med möjlighet för fler aktörer än att delta (bet. 2014/15:KU12 s. 28). åt att kartlägga förutsättningarna inom det postala regelverket för att genomföra försöksverksamhet med samdistribution av post och tidningar på sådant sätt som förordat (N2015/088977/ITP). redovisade att marknaden utvecklats så att samdistribution av post och tidningar på marknadsmässiga grunder sker på fler orter och att myndigheten inte har några verksamma rättsmedel att genomföra försöksverksamhet på sådant sätt som förordat (N2016/02494/D). Utredningen om en översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle (N 2015:06) som bl.a. har haft till uppgift att utreda effekterna av samdistribution av post och tidningar och hur det skulle påverka möjligheterna för marknadstillträde och effektiv konkurrens lämnade delbetänkandet Som ett brev på posten – Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle (SOU 2016:27) och slutbetänkandet Till sista utposten – En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle (SOU 2016:54). Utredningens förslag låg till grund för regeringens beslut om förordning om ändring i postförordningen (2010:1049) (SFS 918), som innebär att den samhällsomfattande posttjänstens befordringskrav för brev med normalporto ändras från övernattbefordran till tvådagarsbefordran, samt för propositionen Ändringar i postlagen (prop. 2017/18:41) som regeringen beslutade . Övergången till tvådagarsbefordran kan underlätta samdistribution av post och tidningar. Regeringen ansåg i och med dessa åtgärder att tillkännagivandet var slutbehandlat vilket redovisades i propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/18:179). Under utskottsbehandlingen av propositionen anförde , som även beslutat att ge tillfälle att yttra sig, följande (bet. 2017/18:NU19 s. 118, rskr. 2017/18:360). Utskottet konstaterar att i fråga om tillkännagivandet om nya och mer omfattande försök med samdistribution inte delar regeringens bedömning. anser att regeringens åtgärder skulle ha kunnat vara mer vittgående och menar att regeringen mycket väl hade kunnat överväga olika alternativa vägar framåt för att inleda försöksverksamhet med samdistribution, däribland att använda sin roll som ägare i . anser därför att regeringen bör undersöka alternativa vägar och därefter redovisa ytterligare åtgärder i fråga om samdistribution. Utskottet gör inte någon egen bedömning av dessa tillkännagivanden men förutsätter att regeringen, i enlighet med det som tidigare uttalat i samband med behandlingen av regeringens skrivelse 2016/17:75, återkommer till med den redovisning som efterfrågar. Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 7 om fortsatt behandling av fyra huvud- förslag*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att fyra huvudförslag om samdistribution av tidningar och post, avskaffande av reklamskatten, en ny stödtrappa för hög- och medelfrekventa dagstidningar och ett nytt omställningsstöd, med beaktande av de olika tidsperspektiv som måste anläggas för förslagens genomförande, bör ses som delar av en sammanhållen presstödspolitik och hanteras samordnat (bet. 2014/15:KU12 s. 36). Tillkännagivandet redo- visades som slutbehandlat i propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/18:179 s.72). Punkten är slutbehandlad. Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund Mot. 2014/15:1903 och 2358, bet. redovisad: se skr. 2015/16:75 (Ku 15), 2016/17:75 (Ku 11) och 2017/18:75 (Ku 8). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om att underlätta för det civila samhällets organisationer*: har tillkännagett för regeringen att det civila samhället måste värnas, stärkas och dess självständighet bevaras. Detta bör ske bl.a. genom att man tar bort onödiga regler som utgör hinder eller begränsningar (bet. 2014/15:KrU11 s. 3). överlämnade Utredningen för ett stärkt civilsamhälle (U 2014:04) sitt betänkande Palett för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:1) till regeringen. Betänkandet har remiss- behandlats. Stora delar av utredarens förslag har genomförts och regeringen har redovisat detta arbete i skrivelsen En politik för engagemang – långsiktighet och oberoende för civilsamhället (skr. 2017/18:246) som lade till handlingarna . En viktig del av detta arbete innebär bl.a. att Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har fått ett förstärkt kunskapsuppdrag som inkluderar ökad myndighetssamverkan på civilsamhällesområdet. Regeringen har även lagt fram förslag till om att förenkla för det civila samhällets organisationer vid upphandling av välfärdstjänster (prop. 2017/18:158), som beslutat om (bet. 2017/18:FiU43, rskr. 2017/18:356). Regeringen har även tillsatt en utredning som ska ta fram ett förslag på en tydlig definition av idéburna aktörer som kan användas för att identifiera och avgränsa dessa från andra aktörer i välfärdsverksamheter och andra närliggande offentligt finansierade eller subventionerade verksamheter (dir. 2018:46) med syftet att i större utsträckning kunna ta hänsyn till ideella organisationers särart. Uppdraget ska redovisas . Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Prop. 2015/16/:1, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (Ku 21), 2016/17:75 (Ku 13) och 2017/18:75 (Ku 9). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 5 om Svenska spels bidrag till kulturverksamhet: Vid Svenska beslutades om disposition av bolagets vinst i enlighet med beslut. beslutade regeringen om bidrag till med anledning av firandet av 100-årsjubileum (Ku2018/00279/KO). beslutade regeringen om bidrag till Stiftelsen med anledning av 100-årsminnet av (Ku2018/01691/KO). Besluten finansierades med de ackumulerade vinstmedel som bolagsstämman i AB beslutat t.o.m. årsstämman för konst, teater och andra kulturella ändamål. Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot vålds- bejakande extremism 2014/15:144, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (Ku 14) och 2017/18:75 (Ku 10). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Åtgärder med anledningen av beslut redovisas under rskr. 2015/16:137. Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot vålds- bejakande extremism 2014/15:144, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (Ku 15) och 2017/18:75 (Ku 11). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om ansvar för skolhuvudmän m.fl.*: har tillkännagett för regeringen att det finns anledning att se över behovet av ett förtydligat ansvar för skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga för att motverka radikalisering, liksom formerna för ett sådant ansvar (bet. 2015/16:KU4 s. 26 f.). har deltagit i projekt issues som syftar till att utveckla vidare- utbildningar och stödmaterial för lärare och pedagoger om hur de kan undervisa i kontroversiella ämnen som t.ex. extremism och terrorism. översatte stödmaterialet till svenska och det pilottestades av ett antal lärare. gav regeringen i uppdrag att utreda vilken roll utbildningen inom skolväsendet har enligt gällande regelverk i arbetet mot våldsbejakande extremism. Utgångspunkten för utredningen skulle vara utbildningens syfte men även ansvar och skyldigheter för skolhuvudmännen när det gäller enskilda barn och elever samt hur skolväsendet ska samverka med aktörer som socialtjänst och polisen i dessa frågor. skulle också förstärka de insatser som genomförs i syfte att stödja lärare att bemöta olika former av intolerans och extremism (U2018/00162/GV och U2018/00209/GV). Uppdraget redovisades slutligt . Regeringen redovisade i skr. 2017/18:75 att punkten är slutbehandlad. har ansett att tillkännagivandet inte är slutbehandlat (bet. 2017/18:KU21). Regeringen konstaterade i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 avsnitt 3.3.3 s. 91) att punkten åter är öppen. Punkt 5 om att identifiera samfund och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna*: har tillkännagett för regeringen att det bör utvecklas metoder och redskap för kommuner för att identifiera samfund och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna eftersom de inte lever upp till grundläggande demokratiska värderingar (bet. 2015/16:KU4 s. 26 f.). I regleringsbrevet fick Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som myndigheten vidtagit avseende myndighetens bidragshantering mot bakgrund av de förslag som Statskontoret redovisat i rapporten av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor 2017:13 (U2017/03808/UF). MUCF konstaterar att många av de åtgärder som Statskontoret har föreslagit redan var påbörjade eller genomförda när rapporten kom eller har effektiviserats. Utredningen om översyn av statens stöd till trossamfund överlämnade betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18) till regeringen. I betänkandet föreslås att ett förtydligat demokratikriterium utformas på så sätt att det exkluderar trossamfund som agerar i strid med särskilt skyddsvärda grundläggande värderingar i det svenska samhället. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . arvsfondsutredning överlämnade betänkandet En arvsfond i takt med tiden (SOU 2018:70) till regeringen. I betänkandet föreslås bl.a. att det ska införas ett demokrativillkor som föreskriver att stöd inte ska få lämnas till en organisation om den eller någon av dess företrädare främjar, uppmanar till eller försvarar terrorism, eller i övrigt inte respekterar mänskliga rättigheter. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Utöver detta har regeringen tillsatt en utredning som ska se över demokrativillkoren i statsbidragsförordningar och tillämpningen av dessa villkor (dir. 2018:19). Syftet med översynen är att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar såsom de formuleras i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Uppdraget ska redovisas . Punkt 7 om att förhindra radikalisering och rekrytering i digitala miljöer*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att det är viktigt att i digitala miljöer där det förekommer våldsförhärligande budskap som utgör verktyg i rekrytering till extremistiska organisationer och konstellationer sprida positiva mot- budskap om demokrati och våra grundläggande värden. Det är först och främst viktigt att kontinuerligt kartlägga och analysera de våldsbejakande extremistmiljöernas propaganda som sprids i digitala miljöer. () har uppdraget att göra kartläggningar och analyser av våldsbejakande extremistisk propaganda som sprids i digitala miljöer (Ku2016/01373/D). Regeringen har utökat och förlängt detta uppdrag till (Ju2018/01289/). FOI:s kartläggningar Hatbudskap och vålds- bejakande extremism i digitala miljöer (2017), Det digitala kalifatet – om islamiska statens propaganda (2017), Det vita hatet: radikal nationalism i digitala miljöer (2017), Den digitala kampen – Autonoma rörelser på nätet (2018) och Digital Jihad – propaganda from the Islamic State (2018) har bidragit till att det finns kunskap om den våldsbejakande extremistiska propagandans innehåll och hur det kan appellera till olika mottagare. Med dessa rapporter som bas finns det nya möjligheter för olika aktörer att utveckla olika förebyggande strategier. Det finns möjligheter för organisationer att söka statsbidrag för ett sådant arbete. Utöver detta har regeringen vidtagit flera åtgärder för att utveckla arbetet med att stärka människors förmåga och motståndskraft mot propaganda. Forum för levande historia har tagit fram ett uppdaterat digitalt klassrumsmaterial ”Propaganda – risk för påverkan” som förklarar propagandans mekanismer och stimulerar kritiskt tänkande och källkritik. Materialet är kostnadsfritt och riktar sig till högstadiet och gymnasiet. har genom flera uppdrag vidareutvecklat stöd till pedagoger med barn och ungdomar som målgrupp bl.a. genom det digitala utbildningsmaterialet för mig. Punkt 9 om beredskap för att hantera avhoppare*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att det är viktigt att myndigheter och kommuner har beredskap för att hantera avhoppare som fortfarande förespråkar våldsbejakande ideologier eller som återvänder och misstänks ha begått grova brott utomlands. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att utveckla arbetet med män, kvinnor och barn som är involverade i våldsbejakande extremism och skapa ökad beredskap för att göra insatser. De personer som misstänks för att ha begått grova brott, bör i första hand utredas för detta. När det gäller det förebyggande arbetet i sin helhet har regeringen tagit initiativ till ett åtgärdspaket för ca . Effekterna av dessa åtgärder, framförallt av den nationella samordnarens arbete (dir. 2014:18), har bidragit till att det finns en ökad kunskap om våldsbejakande extremism hos kommuner, vilket framkommer av Statskontorets utvärdering av det förebyggande arbetet (Ku2018/02222/D). Center mot våldsbejakande extremism vid har i uppdrag att ytterligare stärka denna kunskap och att ge stöd till yrkesverksamma. Regeringen har även tagit initiativ till att myndigheter har tagit fram specifik vägledning för insatser till individer som är i riskzonen och till individer som är involverade i våldsbejakande extremism. har t.ex. tagit fram stöd för insatser till barn och unga som riskerar att involveras i eller redan är involverade i våldsbejakande extremism. Myndigheten har även utvecklat ett kunskapsstöd till för insatser till män och kvinnor som återvänt från och och deras familjer (/01244/). avsatte regeringen till statsbidrag som kommuner och det civila samhället kan söka för att bl.a. utveckla insatser för individer som vill lämna våldsbejakande extremistiska miljöer. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågor har som stöd i detta arbete tagit fram en vägledning för hur kommuner kan samverka med det civila samhällets aktörer i det förebyggande arbetet (Ku2018/00456/D). Följande punkter är inte slutbehandlade: 4, 5, 7 och 9. Förutsättningar för svensk film 2015/16: Kr1848, 2015/16:Kr335, 2015/16:Kr3387, bet. redovisad, se skr. 2016/17 (Ku 19) och 2017/18:75 (Ku 13). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om utredning om filmpolitikens framtid*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör tillsätta en bred parlamentarisk filmutredning (bet. 2015/16:KrU11 s. 15). I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 17 s. 34) redovisade regeringen sin avsikt att genomföra en bred utvärdering av den nya filmpolitiken. Utvärderingen kommer att genomföras i linje med tillkännagivande när tillräcklig tid har förflutit för att en utvärdering ska kunna bli meningsfull. Regeringen och Stiftelsen följer löpande utvecklingen och överväger vid behov justeringar. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 6 om Stiftelsen Svenska Filminstitutets roll och framtida organisationsform*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att Stiftelsen Svenska Filminstitutets roll och framtida organisationsform bör utredas (bet. 2015/16:KrU11 s. 26). Som redogjordes för i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 17 s. 114) har regeringen gett Statskontoret i uppdrag att genomföra en analys av hur har anpassat sin verksamhet till den statliga finansierings- och styrningsmodell för svensk film som är i kraft . Uppdraget ska redovisas . Regeringen bedömde i budgetpropositionen därmed tillkännagivande som slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. Punkt 7 om former för samverkan och inflytande*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att skyndsamt utreda hur parts- och branschsamverkan kan utvecklas efter att den nuvarande modellen med ett gemensamt filmavtal slutar att gälla (bet. 2015/16:KrU11 s. 28). I regeringens beslut (Ku2016/02761/LS [delvis]) om riktlinjer för statens bidrag till Stiftelsen anges att ska utse råd med sakkunniga personer som ska bistå i utformningen av de filmpolitiska stöden och vara rådgivande i arbete. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 17 s. 153) redovisade regeringen att har infört s.k. branschråd som har varit involverade i arbete med förändringar av nuvarande stödsystem. Regeringen bedömde att tillkännagivande därmed var slutbehandlat. I ett nytt tillkännagivande (jfr rskr. 2017/18:91 punkt 10) anför att införandet av branschråden inte är tillräckligt för att ta till vara parternas erfarenheter och garantera deras inflytande.