prop · H60359 · 2019-03-19 00:00:00 — Utöver de bestämmelser som redogjorts för ovan finns det regler om förbud och straff i ordningslagen som i vissa delar bör omfatta även de alkoholdrycksliknande preparaten. Tillägg av de alkoholdrycksliknande preparaten bör därför göras i 2 kap. 18 § ordningslagen som avser att det vid offentliga tillställningar endast får drickas alkoholdrycker om det sker vid tillåten servering samt att sådana drycker som inte får drickas vid till- ställningen inte heller får förvaras där. I samband med detta bör termen ”drickas” bytas ut mot ”intas” för att såväl drickande som förtäring och andra intagningssätt av alkohol ska kunna omfattas. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot detta förbud döms enligt 29 § andra stycket samma kapitel till penningböter, om gärningen inte är straffbelagd i någon annan författning. Även här ska en konsekvensändring göras genom tillägg av de alkoholdrycksliknande preparaten. I 9 kap. 2 § järnvägslagen ska också de alkoholdrycksliknande preparaten läggas till, så att inte heller dessa får intas inom järnvägssystem. Förbudet ska dock inte gälla tillåten servering. Regeringen föreslår följande avseende förverkande m.m. Förverkande- bestämmelser och bestämmelser om beslag i fråga om alkoholdrycker finns dels i lagen om förverkande av alkoholhaltiga drycker m.m., dels i ordningslagen samt i några av de andra lagar som nämnts ovan. För att uppnå en konsekvent lagstiftning i fråga om förverkande och beslag bör vissa ändringar göras i följande bestämmelser. I första stycket 1 § lagen om förverkande av alkoholhaltiga drycker m.m. ändras alkoholhaltiga drycker till alkohol. Genom ändringen ska alkohol eller andra medel som har trafikfarlig påverkan kunna förverkas då de påträffas hos en person som gjort sig skyldig till vissa trafikbrott. Förverkande ska ske om det inte finns särskilda skäl mot det. Rätten att förverka alkohol kommer alltså i normalfallet inte avse t.ex. alkohol som denaturerats på föreskrivet sätt såsom etanolbränsle eller spolarvätskor (se före- skrifter FoHMFS 2014:10). Vidare kompletteras bestämmelsens tredje stycke med de alkoholdrycksliknande preparaten. alkoholdrycker m.m. som påträffas hos den som intar eller förvarar dem i strid med vissa bestämmelser i ordningslagen, lokala ordningsföreskrifter De alkoholdrycksliknande preparaten läggs också till i 2 kap. 18 § första stycket, 29 § andra stycket, 32 § första stycket, 3 kap. 25 § fjärde stycket och 4 kap. 11 § ordningslagen och 10 kap. 6 § järnvägs- Även 2 § lagen om förverkande av alkoholhaltiga drycker ändras. Bestämmelsen avser beslag av egendom som avses i 1 § samma lag. sekvens med de ändringar som har föreslagits avseende partihandel i fråga om de alkoholdrycksliknande preparaten och det ”glapp” som kan uppstå genom att vissa preparat inte omfattas av skattelagstiftningen, ska ett tillägg avseende 2 § 1 utformas så att försäljning till partihandlare omfattar även alkoholdrycksliknande preparat, om de är skattepliktiga varor enligt lagen (1994:1564) om alkoholskatt. I 2 § 1 a ändras termen ”alkoholhaltiga drycker” till ”alkohol” så att all form av alkohol, oavsett volymprocent, I 2 § 3 läggs ”preparat” till. Eftersom termen ”alkoholhaltiga drycker” genom ovanstående ändringar inte längre förekommer i någon bestämmelse i lagen om förverkande av alkoholhaltiga drycker m.m. änd- ras lagens rubrik till lagen om förverkande av alkohol m.m. om andra regler av ordningskaraktär där någon överträder ett förbud att förtära alkoholdrycker inom ett trafikföretags område eller på dess färd- medel (4 kap. 4 § ordningslagen) eller inom järnvägssystem (9 kap. 2 § järnvägslagen) bör ändringar ske genom tillägg av de alkoholdryckslik- Slutligen finns en bestämmelse i 5 kap. 9 § luftfarts- lagen, som inte avser en straffbestämmelse men ett förbud där den inte får tjänstgöra ombord som på grund av bl.a. påverkan av alkoholhaltiga drycker inte kan fullgöra sina uppgifter på ett betryggande sätt. melsen ändras genom att termen ”alkoholhaltiga drycker” byts ut mot ”alkohol”. framför att det inom det fortsatta arbetet bör ut- redas en möjlighet för myndigheten att få lagstadgad rätt att vidta admi- nistrativa sanktioner om en näringsidkare inte följer alkohollagens bestäm- melser eller myndighetens föreskrifter. Det är en brist att myndigheten inte har denna möjlighet och försvårar en effektiv tillsyn. handeln med vissa alkoholhaltiga preparat ska regleras kan innebära att myndigheten behöver ta ställning till om en näringsidkare gjort en korrekt bedömning av vilken typ av preparat som anmäls. Det kan innebära att myndigheten upprättar ett tillsynsärende och avslutar ärendet med ett be- slut som går emot näringsidkarens bedömning. Om denne inte följer myn- dighetens beslut återstår att polisanmäla näringsidkaren, vilket kan ske först när ett brott begås, dvs. preparatet finns till försäljning i dagligvaru- Administrativa sanktioner kan både ge effektivitetsvinster och lägre kostnader om näringsidkaren rättar sig innan misstanke om brott upp- står och myndigheten inte behöver gå vidare med en polisanmälan. ringen har gett i uppdrag att analysera och föreslå de författningsändringar som myndigheten bedömer krävs för en effektiv tillsyn inklusive möjligheten att föra statistik inom alkoholområdet samt analysera förslagens konsekvenser. Regeringen bedömer att sådana för- Prop. 2018/19:59 slag kan skapa bättre förutsättningar för tillsyns- I det fall det finns skäl att se över frågan ytterligare avser rege- ringen att återkomma. Regeringens förslag: Eftersom rubriken till lagen om förverkande av alkoholhaltiga drycker m.m. ersätts med lagen om förverkande av alko- hol m.m. ändras hänvisningarna till denna lag förutom i alkohollagen, ordningslagen och järnvägslagen även i smittskyddslagen, lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor, lagen om förbud mot vissa dop- ningsmedel, lagen om psykiatrisk tvångsvård, lagen med särskilda be- stämmelser om vård av unga, lagen om vård av missbrukare i vissa fall, lagen om kontroll av berusningsmedel på sjukhus och narkotikastraff- lagen. Utredningens förslag: Utredningen lämnar inte något sådant förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i frågan. Skälen för regeringens förslag: I flera lagar finns hänvisningar till be- stämmelserna i lagen om förverkande av alkoholhaltiga drycker m.m. I denna proposition lämnas förslag om att rubriken till den lagen ska ersättas med lagen om förverkande av alkohol m.m. Det föreslås därför att hänvis- ningarna anpassas till lagens nya rubrik. Regeringens bedömning: Alkoholen i alkoholdrycksliknande preparat omfattas redan av befintliga regler för alkoholskatt. Regeringen avser att vid behov återkomma i övriga skattefrågor. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: är positivt till bedömningen, men framför att i den fortsatta beredningen bör skatteneutralitetsprincipen ana- lyseras ytterligare för att säkerställa att jämförbara och således konkurre- rande varor eller tjänster ska behandlas lika. och menar att det kan komma att krävas lagändringar avseende exempelvis mervärdesskatt och beskattning vid import. Skälen för regeringens bedömning: Enligt utredningsdirektiven skulle utredningen analysera och bedöma om skatteinstrumentet bör omfatta alkoholhaltiga preparat som är avsedda för förtäring. Några författnings- förslag i fråga om beskattning skulle dock inte tas fram. Utredningen har gjort bedömningen att det är rimligt att de alkoholdrycksliknande prepa- 2018/19:59 raten har en beskattning som motsvarar den som finns i fråga om alkohol- drycker. Utredningen bedömde även att alkoholhaltiga preparat avsedda för förtäring, såväl enligt den nuvarande definitionen som med den de- finition som föreslås i 1 a kap. 10 § alkohollagen, innefattas av nuvarande reglering i fråga om alkoholskatt. Vad avser mervärdesskatten förefaller det enligt utredningen inte finnas några hinder mot att tillämpa samma skattesats för de alkoholdrycksliknande preparaten som för alkohol- drycker. Om beskattning inte sker på motsvarande sätt för preparaten, riskerar man bland annat att handeln med alkoholdrycksliknande preparat delvis tar över handeln med alkoholdrycker för att det blir fördelaktigare. Skatt som alkoholpolitiskt instrument får då också en mindre betydelse. Utredningen har dock, i enlighet med direktivet, inte lämnat några förslag på lagändringar inom skatteområdet. konstaterar att livsmedel liksom restaurang- och cateringtjänster omfattas av skattesatsen med undantag för spritdrycker, vin och starköl som omfattas av skattesatsen enligt mervärdeskattelagen (1994:200), förkortad ML. För att preparaten inte ska omfattas av skattesatsen krävs enligt att en ändring görs i 7 kap. 1 § andra stycket 4 och 5 ML. påminner vidare om att det i den fortsatta beredningen bör beaktas om en höjning av skattesatsen till är förenlig med skatteneutralitetsprincipen. När det gäller frågan om alkoholskatt för de aktuella alkoholdryckslik- nande preparaten instämmer regeringen i utredningens bedömning att alkoholen i preparaten omfattas av de befintliga reglerna i lagen (1994:1564) om alkoholskatt och rådets direktiv /83/EEG av om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alko- hol och alkoholdrycker. Om alkoholinnehållet i varje enskilt fall inte över- stiger ren alkohol per chokladprodukter eller ren alkohol per av något annat livsmedel, är alkoholen i pre- paraten undantagen från beskattning. Om alkoholhalten överstiger dessa nivåer, beskattas alkoholen i preparaten som etylalkohol. Eftersom om- rådet är harmoniserat inom EU finns det inte någon möjlighet att ändra på reglerna. Några lagändringar behövs därför inte i lagen om alkoholskatt. När det gäller övriga skatterelaterade frågor har såväl utredningen som och angett att det kan komma att krävas lagänd- ringar, exempelvis avseende mervärdesskatt och beskattning vid import. De skatterättsliga effekterna i dessa delar måste övervägas närmare. Rege- ringen avser att vid behov återkomma i denna fråga. När det gäller partihandel föreslår regeringen att de alkoholdryckslik- nande preparaten ska inordnas i partihandelsreglerna. Förslaget grundar sig i behovet av skattekontroll och polisiär kontroll snarare än alkohol- politiska överväganden. Regeringen bedömer att en likabehandling mellan alkoholdrycker och dessa alkoholdrycksliknande preparat är motiverad. Partihandel med preparaten har därför i avsnitt 8.2 ovan föreslagits få be- drivas endast av den som har godkänts som upplagshavare eller registrerad varumottagare enligt 9 och 12 §§ lagen om alkoholskatt. De bestämmelser som avser partihandel ska ändras i konsekvens med detta. Som redogjorts för ovan finns det en koppling mellan partihandelstill- stånd enligt 4 kap. 1 § alkohollagen och godkännande som upplagshavare eller registrerad varumottagare enligt alkoholskattelagen. tillämpningen av dessa regler uppkomma ett glapp då alkoholdryckslik- Prop. 2018/19:59 nande preparat med lägre alkoholhalt kommer att omfattas av befintliga undantag från beskattning om de anses vara livsmedel. Den som avser att handla med sådana varor kan därmed inte bli godkänd som upplagshavare eller registrerad varumottagare. Det är inte heller möjligt att inom ramen för detta system inordna handel med icke skattepliktiga varor. För alko- holhaltiga preparat som är skattepliktiga finns det dock inga problem att behålla kopplingen till upplagshavare och mottagare. Konsekvensen blir att partihandel med icke skattepliktiga alkoholhaltiga preparat även fort- sättningsvis kommer att vara oreglerad samt att reglerna om partihandel endast kommer att avse skattepliktiga alkoholdrycksliknande preparat. Reglerna om införsel och import hör samman med reglerna om parti- handelstillstånd eftersom det förutom den tillåtna privatinförseln endast är partihandlare och detaljhandelsbolaget som får föra in spritdrycker, vin, starköl och andra jästa alkoholdrycker. Som framgår ovan finns det alkoholhaltiga preparat som anses vara livsmedel och som inte är skatte- pliktiga. Partihandeln med dessa preparat kommer även fortsättningsvis att vara oreglerad. I konsekvens därmed omfattas de alkoholdrycksliknande preparaten endast av införselreglerna i 4 kap. 4 § första stycket alkohol- lagen om de är skattepliktiga enligt lagen om alkoholskatt. Vad avser privatinförsel och privatimport av de alkoholdrycksliknande preparaten ska dessa likställas med vad som gäller för alkoholdrycker. Regeringens bedömning: En hörnsten i den svenska alkoholpolitiken är att all detaljhandel med alkoholdrycker ska ske via Systembolaget. Det innebär att Systembolaget behöver anpassa sin verksamhet efter konsumenternas förändrade inköpsmönster, såsom ökad e-handel och utnyttjande av möjligheten till hemleverans, liksom det ökade intresset för småskaliga och närproducerade produkter samt regeringens ambi- tioner att öka den svenska livsmedelsproduktionen som folk- hälsouppdraget upprätthålls. Mot denna bakgrund bör Systembolagets försöksverksamhet med hemleveranser avslutas och systemet införas som en del av System- bolagets ordinarie verksamhet. Utredningens bedömning: Utredningen har inte behandlat denna fråga. Skälen för regeringens bedömning: Den svenska alkoholpolitikens främsta syfte är att upprätthålla skyddet för folkhälsan. En bärande princip i den svenska alkoholpolitiken är att det inte ska finnas några ekonomiska intressen i detaljhandelsled som kan bidra till ökad försäljning och därmed ökad alkoholkonsumtion. Denna princip utgör grunden för det svenska de- taljhandelsmonopolet. Konsumenternas förändrade inköpsmönster, såsom ökad e-handel och utnyttjande av möjligheter till hemleverans liksom det ökade intresset för småskaliga och närproducerade produkter, utgör en ut- 2018/19:59 maning för Systembolagets ensamrätt. För att upprätthålla desintresse- ringsprincipen, liksom Systembolagets ensamrätt bedömer regeringen att det är angeläget att Systembolaget får så goda förutsättningar som möjligt att tillgodose konsumenternas förändrade inköpsmönster och förvänt- ningar för att på så sätt kanalisera konsumenternas inköp av alkohol- drycker via Systembolaget. Ett sätt att uppnå detta är att Systembolagets system för hemleveranser utökas och görs permanent. Systembolaget får enligt tillkännagivande av avtal mellan System- bolaget och staten (SFS 2017:1132) i hela eller delar av maximalt sex län tillhandahålla försäljning på rekvisi- tion genom distansförsäljning och leverans av varor till köparen (s.k. hem- leveranser). Systembolaget bedriver hemleverans i , län, , , (län), , , , och (). Regeringens proposition En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104) fastställer tydligt att den svenska livsmedelsproduktionen ska öka. Med tanke på den positiva utvecklingen inom destilleri-, bryggeri- och vinsektorn är det viktigt att regeringen skapar möjligheter för en fortsatt positiv utveck- ling inom dessa sektorer. Merparten av de aktörer som finns inom dessa sektorer är små och medelstora företag belägna i hela och regeringen ser att det finns ytterligare utvecklingspotential för att skapa jobb och tillväxt på den svenska landsbygden, inte minst inom ramen för måltidsturismen. Ett införande av Systembolagets system för hemleverans i hela landet kan vara ett sätt att underlätta för svenska småproducenter att via System- bolaget möta konsumenternas efterfrågan på småskaliga och närproduce- rade produkter. En sådan åtgärd kräver en ändring av avtalet mellan staten och Systembolaget. 17 Konsekvenser av förslagen Propositionens förslag innebär att tillgängligheten till alkohol i samhället regleras ytterligare genom att försäljning till konsument av alkoholdrycks- liknande preparat endast kommer att kunna ske genom Systembolaget eller genom aktörer som har serveringstillstånd för dessa preparat och i båda fallen efter lagstadgade ålderskontroller m.m. Även de förändringar i fråga om partihandel, införsel och import som föreslås bidrar till bättre kontroll än vad som är fallet och motverkar illegal handel. Marknadsföringen av dessa preparat kommer i allt väsentligt att anpassas till de särskilda regler som gäller för marknadsföring av alkoholdrycker, som t.ex. att marknadsföringen ska vara särskilt måttfull och inte får rikta sig till eller skildra barn och unga. Detta kan antas leda till att samtliga konsumenter utsätts för en mindre mängd påträngande marknadsföring, som t.ex. stora utomhusannonser, jämfört med . Regeringen bedömer att de förslag som lämnas, såväl i ett kortare som i Prop. 2018/19:59 ett längre perspektiv, är positiva för samhällsekonomin. alkoholhaltiga preparaten som avses undviker man på kort sikt att barn och unga har möjlighet att på ett legalt sätt få tillgång till produkter som direkt kan skada dem, vilket är gynnsamt dels för denna grupp, dels för samhället i stort. På bör en reglering kunna medföra att ökade framtida kostnader inom hälso- och sjukvården undviks. Genom en samreglering med alkoholdrycker underlättas även tillsynen för berörda myndigheter. Vad gäller de särskilt hälsofarliga produkterna finns de ännu inte på den svenska marknaden. Genom förslagen etableras ett färdigt regelverk för dessa produkter, med försäljning till konsument efter ålderskontroll i Systembolagets regi eller av den som har serveringstillstånd samt med möjlighet för att meddela föreskrifter till skydd för liv eller hälsa. På så sätt kan akuta hälsorisker framför allt för barn och unga undvikas. Kunskap om hur dessa preparat, som ännu inte etablerats på den svenska marknaden, tilltalar kvinnor och män eller flickor och pojkar saknas. Det är därför inte möjligt att göra en analys av hur dessa universella skydds- regler påverkar jämställdheten mellan kvinnor och män och mellan flickor och pojkar. Det kommer att krävas informationsinsatser till allmänhet, till kommuner och till de branschorganisationer och verksamhetsutövare som anmält de aktuella preparaten till . Kommunerna behöver vägledning för tillsyn av dessa preparat. Det är främst miljöinspektörer som kommer i kontakt med alkoholhaltiga preparat när de utför tillsyn i dagligvaruhandeln. Miljöinspektörerna behöver därför kunskap om de nya reglerna för att upptäcka om det finns preparat som säljs utanför mono- polet. Detta kräver en informationsinsats om underrättelseskyldigheten en- ligt 9 kap. 10 § alkohollagen. Det finns också behov av allmän information på webbplats om att de alkoholdrycksliknande preparaten kommer att regleras som alkoholdrycker. I detta sammanhang behöver myndigheten informera om vilken typ av alkoholhaltiga preparat som kan komma att omfattas av de särskilda reglerna Baserat på beräkningar från bedömer regeringen att det initialt tillkommer en kostnad för myndigheten för uppbyggnad av webbutbildning till främst miljöinspektörer, vilket normalt inte ingår i myndighetens tillsynsuppdrag. Även revidering av myndighetens före- skrifter och utveckling av exempelvis anmälningsblanketter genererar kostnader. Det initiala arbetet för myndigheten beräknas uppgå till . Dessa kostnader bedöms kunna finansieras inom ramen för givna resurser inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Därutöver behövs en förstärkning av myndighetens juridiska kompetens med 0,5 årsarbetskrafter, motsvarande . För att myndig- heten ska ges möjlighet att utföra ett proaktivt arbete bedömer regeringen att det därutöver krävs ytterligare förstärkning med 0,25 årsarbetskrafter, 2018/19:59 motsvarande en årlig kostnad om . Sammantaget be- döms förslaget medföra kostnader om . Dessa kostnader och bedöms kunna finansieras inom ramen för givna resurser till . Förslagen i denna proposition innebär ytterligare en produktkategori att utöva tillsyn över för . är dock marknaden liten och har redan nu det generella, övergripande till- synsansvaret för marknadsföring. räknar med att man inledningsvis kan behöva vidta vissa mindre åtgärder som t.ex. revision av de allmänna råden för marknadsföring av alkoholdrycker. Sammantaget bedöms tillsynen över marknadsföring av aktuella alkoholhaltiga preparat rymmas inom ramen för befintliga tillsyn av marknads- föring av alkoholdrycker. Propositionens förslag förväntas därmed inte föranleda några nämn- värda konsekvenser, vare sig ekonomiska eller andra, för Konsument- verket. Det kan här även nämnas att överträdelse av reglerna om sponsring i nuvarande radio- och tv-lagen övervakas av och tv. Det kan inte förväntas mer än en högst marginell ökning av antalet ärenden mot bakgrund av de ändringar som föreslås. Förslagen för- väntas därför inte leda till några större konsekvenser, vare sig ekonomiska eller administrativa, för nämnden. är kontrollmyndighet för Systembolaget och kontrolle- rar bl.a. att Systembolaget följer livsmedelslagstiftningens regler om märkning. Omfattningen av dagens kontroll av butikerna är dock mycket begränsade vilket innebär att det inte sker en regelbunden kontroll av varje enskild butik. Om Systembolaget även skulle sälja produkter som t.ex. glass och jello-shots så kan det påverka bedömningen av vilken kontroll som behöver utföras på Systembolaget. Hantering av frysta livsmedel och godis bedöms utgöra en mycket låg risk ur livsmedelssäkerhetssynpunkt. Hantering av frysta livsmedel skulle dock med all sannolikhet kräva att Systembolaget har frysrum, vilket sannolikt skulle leda till att kontroll behöver göras vid alla Systembolagets butiker. Livsmedel som kräver kylförvaring (exempelvis baserade på mjölk och ägg) kan innebära vissa mikrobiologiska risker och skulle sådana produkter tas in i sortimentet kommer offentlig kontroll av varje butik att vara nödvändig. Beroende på vilka produkter som tas in i sortimentet kan det alltså bli så att kontroll måste göras av att varje enskild butik följer livsmedelslagstift- ningen. Vid bedömningen av vilken kontrolltid som krävs för en viss typ av anläggning görs en helhetsbedömning av verksamheten bl.a. utifrån omfattningen av verksamheten och vilka risker som finns. sådana fall röra sig om en kontroll av mindre omfattning vid de enskilda Prop. 2018/19:59 butikerna. Utökat arbete med offentlig kontroll finansieras av avgifter. Länsstyrelserna utövar tillsyn över kommunernas tillsynsverksamhet. Den enda ytterligare uppgiften som läggs på länsstyrelserna genom utred- ningens förslag är att utöva tillsyn över kommunernas tillsyn över aktuella alkoholhaltiga preparat. Länsstyrelserna menar att det är att föredra om även dessa preparat regleras inom gällande lagstiftning avseende serve- ringstillstånd och de bedömer att en sådan reglering endast kräver margi- nellt merarbete jämfört med dagens situation. Mot den bakgrunden be- dömer regeringen att propositionens förslag inte kommer att medföra några ytterligare kostnader eller märkbara konsekvenser för länsstyrel- serna. 17.6Konsekvenser för rättsväsendet m.m. Propositionens förslag innebär en delvis utvidgad kriminalisering genom att de alkoholdrycksliknande preparaten i stora drag likställs med alkohol- drycker, även på straffrättens område. Detta får troligen en i huvudsak brottsförebyggande effekt och liksom för övriga brott mot alkohollagen kan det antas att antalet anmälda brott och lagföringar avseende de nya brotten kommer att ligga på en låg nivå. Regeringen bedömer därför att den utökade kriminaliseringen inte leder till någon nämnvärd ökning av vare sig arbetsbelastningen eller kostnaderna för domstolar och rättsväsendets övriga aktörer. Regeringen bedömer att förverkande kom- mer att ske i förhållandevis få fall och inte heller det förslag regeringen lägger fram i den delen bedöms innebära någon nämnvärd ökning av vare sig arbetsbelastning eller kostnader för dessa aktörer. Vad avser Polis- myndighetens roll i fråga om tillstånd och tillsyn av aktuella alkoholhaltiga preparat har myndigheten uppgifter i fråga om alkoholdrycker som motsvarar de som man nu föreslås få i fråga om preparaten.