prop · H60390 · 2019-03-20 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2018/19:90 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar , med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Verksamhet under samarbetsministrarna ........................... för utbildning och forskning ........................ för hållbar tillväxt ........................................ för miljö och klimat ................................... 2.7Ministerrådet för fiskeri, jordbruk, livsmedel och för social- och hälsopolitik......................... för ekonomi- och finanspolitik................... 3 Nordiskt utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete......................... 4 Nordiskt samarbete inom försvar och samhällets Nordiskt samarbete kring krisberedskap .......................... Bilateralt nordiskt samarbete .......................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Det nordiska samarbetet är prioriterat för regeringen och ska stärkas ytterligare. Genom att aktivt verka för konkreta förbättringar för oss som bor, jobbar, studerar och driver företag här vill regeringen bidra till de nordiska statsministrarnas målsättning om att ska vara världens mest integrerade region. har ansvarat för att leda fem regionala samarbetsorgan. tog över det roterande ordförandeskapet i och samordningsansvaret för de informella nordiska och nordisk-baltiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetena, N5 och NB8. Fram var även ordförandeland i Östersjöstaternas råd och fram innehar ordförandeskapet i . Regeringens övergripande ambition för de olika ordförandeskapen och samordningsansvaret har varit att hitta kontaktytorna mellan dessa olika format för att därigenom stärka det regionala samarbetet över bredd. Ett konkret exempel var den konferens om regional säkerhet som anordnade tillsammans med , med representanter från samtliga länder i . Det är regeringens uppfattning att regionalt samarbete – med eller utan – är förtroendeskapande och stärker banden mellan länder och folk i och i . Att underlätta den fria rörligheten inom kommer fortsatt att vara högt prioriterat av inom det nordiska samarbetet. Här ingår även att stärka det regionala samarbetet i våra gränsregioner. har regeringen gett stöd åt ett flertal gränsregionala informationstjänster och andra aktörer som på olika vis arbetar för att underlätta ökad rörlighet och svenska intressen regionalt. ökar finansieringen till informationstjänsterna i gränsregionerna som ett led i genomförandet av den nya handlingsplanen för ökad mobilitet. ska fortsatt driva på samarbetet kring gränsöverskridande e- förvaltning, ömsesidigt erkännande av e-legitimationer och 5G. De nordiska statsministrarnas gemensamma avsiktsförklaring om att ska vara världens första integrerade 5G-region har omsatts i en handlingsplan som ska genomföras. I denna skrivelse redogörs för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar, med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Inledningsvis redogör skrivelsen för verksamheten under de nordiska samarbetsministrarna. Därefter följer redogörelser för betydelsefulla resultat inom de sakområden som ligger under övriga elva ministerråds ansvar. Det nordiska utrikes, försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet, som ligger utanför Nordiska ministerrådets mandat, beskrivs kort. Även nordområdessamarbetet, som inkluderar arbetet i och , beskrivs övergripande. Skrivelsen innehåller även en genomgång av bilaterala samarbeten i . Samarbetet inom Östersjöstaternas råd faller utanför ramarna för denna skrivelse. Samarbetet inom har vägletts av ordförandeskapsprograms tre huvudprioriteringar om ett inkluderande, innovativt och öppet . Digitalisering och ett närmare nordisk-baltiskt samarbete har också genomsyrat ordförandeskapsåret. Totalt har regeringen stått värd för över 165 möten, seminarier och workshops, från och i norr till och i söder. lanserade fyra ordförandeskapsprojekt på områden där det bedömdes finnas ett tydligt nordiskt mervärde av att växla upp samarbetet och erfarenhetsutbytet. Projekten kommer att löpa och rör allt från utvecklade lösningar för vård på distans och e-recept över landgränser till insatser för att nå socioekonomiskt utsatta unga, klimatsmart mobilitet i städer samt byggande i trä och hållbar design. Digitaliseringsfrågorna har satts högt på agendan inom flera ministerråd . På svenskt initiativ antog de nordiska statsministrarna en gemensam avsiktsförklaring på sitt möte i om att ska vara världens första integrerade 5G-region. fortsatte också arbetet med att möjliggöra för medborgare och företagare att använda nationella e- legitimationer i samtliga nordiska och baltiska länder. Regeringen har haft som ambition att knyta det nordiska samarbetet närmare de baltiska länderna, genom att öppna upp för en dialog om nya samarbetsområden. vilja att delta i Nordisk film och tv-fond är ett exempel på detta. En annan av regeringens återkommande prioriteringar för det nordiska samarbetet är att de hinder som på olika sätt gör det svårare att flytta, pendla, studera eller bedriva näringsverksamhet över gränserna i undanröjs. Inom finns ett särskilt gränshinderråd med ansvar för detta. Under det svenska ordförandeskapsåret bidrog gränshinderrådet till att 15 hinder avklarades. Det svenska ordförandeskapet har även varit pådrivande i att fortsätta reform- och effektiviseringsarbetet inom . bjöd in medlemmarna i till informella diskussioner i om samarbetets nuvarande utmaningar och framtida inriktning. Slutsatserna från detta möte låg till grund för den inledande diskussion om vision och strategiska prioriteringar som de nordiska samarbetsministrarna hade under sitt möte , då de även fattade beslut om den vidare processen. kommer de nordiska samarbetsministrarna att mötas informellt, tillsammans med den nya generalsekreteraren , för att ha en mer djuplodande diskussion på samma tema. Samtliga ministerråd kommer att involveras i arbetet med att ta fram strategiska prioriteringar och en uppdaterad vision. Målsättningen är att beslut om detta ska fattas på samarbetsministrarnas möte och därefter förankras i den nordiska statsministerkretsen på deras möte . De nordiska samarbetsministrarna () leder det nordiska regeringssamarbetet inom på uppdrag av de nordiska statsministrarna. har ansvar för övergripande politiska prioriteringar, budgetfördelning och det internationella samarbetet. Även ett antal frågor av tvärgående karaktär – som det nordiska programmet till stöd för genomförande av Agenda 2030, statsministerinitiativet till nordiska lösningar på globala utmaningar och den internationella profileringen av – faller under samarbetsministrarnas ansvar. Nordiskt program för genomförande av Agenda 2030 antog ett treårigt program för att stödja genomförandet av Agenda 2030 i med en sammanlagd budget på . Programmet, som har fått namnet Generation 2030, tar sin utgångspunkt i FN:s 17 globala hållbarhetsmål och i Nordiska ministerrådets hållbarhetsstrategi . Det sträcker sig inledningsvis över perioden –2020 och fokuserar på mål 12, hållbar konsumtion och produktion, men även andra mål berörs. Särskild tonvikt läggs vid ungdomar och ett integrerat jämställdhetsperspektiv. En viktig del av Generation 2030 handlar om att integrera hållbarhet och genomförandet av Agenda 2030 tvärgående inom Nordiska ministerrådets arbete. har alla ministerråd och ämbetsmannakommittéer behandlat Agenda 2030, och i budgetarbetet och projektstyrningen görs numera tydligare koppling till de globala målen. Detta innebär bland annat att alla projekt som godkänns inom ramen för Nordiska ministerrådets verksamhet, både externt och internt, måste förklara hur och i vilken utsträckning projektet bidrar till genomförandet av Agenda 2030. har lett expertgruppen för hållbar utveckling och arbetet med Generation 2030. En fördjupad analys av de gemensamma nordiska utmaningarna för att uppnå mål 12 i lanserades i i samband med FN:s politiska högnivåforum. Evenemanget fick uppmärksamhet för att med stor öppenhet visade upp ett område som är en särskild utmaning för vår region. På ett toppmöte på lanserades ungdomsrörelsen 2030, som är en plattform för genomförandet av de globala målen med särskilt fokus på ungdomar från länderna runt . har gett stöd till motsvarande toppmöten och 2020. ReGeneration 2030 har ett brett stöd från olika aktörer i och och drivs av en styrgrupp bestående av nationella ungdomsorganisationer från . Vid mötet enades ungdomarna kring ett manifest om lösningar och budskap för politiker och andra nyckelaktörer i . har en teknisk revidering gjorts av den nordiska hållbarhetsstrategin för att synliggöra Agenda 2030. Även de nordiska hållbarhetsindikatorerna har reviderats i syfte att bättre svara upp mot uppföljningen av de globala målen. 2018/19:90 Statsministerinitiativet Nordiska lösningar på globala utmaningar lanserade de fem nordiska statsministrarna initiativet Nordiska lösningar på globala utmaningar, med ambitionen att sprida existerande nordiska lösningar till andra delar av världen som ett led i genomförandet av Agenda 2030. Statsministerinitiativet är treårigt och har aktivt förts vidare . Arbetet bedrivs i sex underliggande flagskeppsprojekt: Nordic Sustainable Cities, , , , , Nordic Gender Effect at Work. har en rad evenemang och projekt anordnats inom samtliga flaggskeppsprojekt. I samband med i lanserade , företrätt av socialförsäkringsminister , en uppmärksammad rapport tillsammans med som belyser hur jämställdhetsreformer har haft och kan ha positiv inverkan för den ekonomiska tillväxten i de nordiska länderna. Vidare har Nordic Sustainable Cities identifierat 15 städer i , och som förbereder stora infrastrukturinvesteringar, och har framgångsrikt ordnat evenemang i om optimal styrning och distribution av förnybar energi, för att nämna några exempel. upphandlades en statusutvärdering av statsministerinitiativet och dess resultat 2017–2018. Utvärderingen beräknas vara färdigställd . har arbetet med internationell profilering och positionering av varit fortsatt prioriterat. lanserades en verktygslåda på möte i . Lanseringen följdes av en kommunikationskampanj riktad mot nordiska ambassader runtom i världen, med huvudsakligt syfte att få ambassaderna att tänka och arbeta mer nordiskt. gjordes en utvärdering av profileringsprojektets första period 2015–2018. Utvärderingen visade att det överlag finns en stor tillfredsställelse med det nordiska profileringsarbetet på ambassaderna, och att nordiskt samarbete anses förstärka och ge nya möjligheter i den nationella marknadsföringen. Mot bakgrund av rekommendationerna från utvärderingen har en uppdaterad strategi för internationell profilering och positionering av tagits fram för perioden –2021. Den reviderade strategin innehåller bland annat en rad nya strategiska insatser, exempelvis när det gäller förenklade ansökningsprocesser, tydliggörande av kriterier och ytterligare tematiskt material. Det betonas också att samtliga större nordiska profilerande insatser ska baseras på strategins principer. Beslut om den reviderade profileringsstrategin fattades . stod och hållbart företagande värd för ett nordiskt referensgruppsmöte, där den nya strategin diskuterades. I tider av ett alltmer polariserat samhällsklimat och förändrade mediebilder fördes även diskussioner om hur vi agerar tillsammans och ställer upp för varandra då ett nordiskt land blir särskilt drabbat. Under årets handels- och Sverigefrämjardagar fokuserade en av Skr. 2018/19:90 programpunkterna på nordiskt samarbete. presenterade då bland annat en ny modell som ska göra det enklare för utlandsmyndigheterna att ansöka om medel för nordiska samarbetsprojekt. genomfördes även två öppna utlysningar, där sammanlagt 58 nordiska profileringsprojekt beviljats medel till ett totalt belopp om . Nordiska barn- och ungdomskommittén De nordiska samarbetsministrarna ansvarar även för de tvärgående barn- och ungdomsfrågorna genom Nordiska barn- och ungdomskommittén (Nordbuk). har NORDBUK arbetat vidare med genomförandet av den tvärsektoriella strategin för barn och unga i –2022 och tagit fram en handlingsplan för nordiskt samarbete på funktionshindersområdet. Ett projekt har genomförts tillsammans med välfärdscenter med fokus på delaktighet för barn och unga med funktionsnedsättning. Som en del i arbetet med att tydligare prioritera barn och unga i har en kartläggning gjorts av befintliga vetenskapliga texter om barn och unga på och i Sápmi med fokus på psykisk hälsa, trivsel och levnadsvillkor. NORDBUK har aktivt arbetat med att lyfta fram barn- och ungdomsperspektiv vid genomförandet av Agenda 2030, genom stöd till relevanta projekt och deltagande vid i . –2020 ingår NORDBUK även i ett samarbete med Generation 2030 vilket innebär att kommitténs stödprogram har extra medel att dela ut för Agenda 2030-projekt under programperiodens . har totalt 32 projekt beviljats stöd inom NORDBUK:s stödprogram. Ca fördelades till olika nordiska projekt för att stärka nordisk identitet bland barn och unga samt till arbetet med Agenda 2030. De nordiska samarbetsministrarna gav 2017 gränshinderrådet ett nytt förstärkt mandat för perioden –2021. Det nya mandatet betonar vikten av ett tätare samarbete med de nationella regeringarna och nätverken samt prioriterar gränshinder som gäller näringslivet. Ambitionsnivån har även höjts i förhållande till tidigare mandat och rådet ska nu klara av 8–12 gränshinder . bidrog under det svenska ordförandeskapsåret till att 15 hinder klarades av, varav 14 blev helt eller delvis lösta och ett avfördes som icke lösbart. Bland annat löstes tre hinder relaterade till arbetslöshetsförsäkringen. Ett annat hinder som undanröjdes rör import av norska laxyngel till , som är av vikt för svensk fiskodling. Några breda frågekomplex gällande byggstandarder, digitalisering och yrkeskvalifikationer lyftes från rådets bord till den politiska nivån för fortsatt hantering. 2018/19:90 ledde representant arbetet i gränshinderrådet, och gränshinderfrågor inkluderades som en stående punkt på samarbetsministrarnas möten. Europeiska kommissionen och visade intresse för gränshinderrådets strukturerade arbetssätt och bjöd därför in ordföranden och sekretariatet till möten för närmare information och dialog. 2.3Ministerrådet för utbildning och forskning Under det svenska ordförandeskapet i för utbildning och forskning (MR-U) har fokus legat på strategiska och långsiktiga frågor för samarbetet inom utbildning, forskning och språk. Därutöver har ett flertal tematiska konferenser anordnats med fokus på open science, kvalitet i högre utbildning, Arktisforskning, genomförandet av förskolans läroplan och utbildningens roll för en stark demokrati samt nordisk användning av data från Programme for the International Assessment of Adult Competencies (PIAAC). Det framtida nordiska utbildningspolitiska samarbetet har diskuterats på ministernivå, i ämbetsmannakommittén för utbildning och forskning samt under ett möte där berörda myndigheter och organisationer fick tycka till om samarbetet. I stort har diskussionerna kretsat kring att bygga vidare på existerande samarbeten och att vidareutveckla gemensamma kunskapsunderlag inom prioriterade områden. Tidiga insatser, lärarutbildning, livslångt lärande, erkännande av kvalifikationer och yrkesutbildningar och stärkt mobilitet för unga forskare har särskilt lyfts fram av ministrarna. På det forskningspolitiska området enades ministrarna om sex principer för det fortsatta samarbetet med ett tydligare fokus på nordiskt mervärde och kvalitetsmål för institutionen . har en ny organisatorisk modell för det nordiska språksamarbetet tagits fram som syftar till att skapa större flexibilitet och aktualitet i samarbetet. Gymnasie- och kunskapslyftsminister presenterade redogörelsen om uppföljning av den nordiska språkdeklarationen under höstsession. Inom de nordiska kulturministrarnas samarbete har ordförandeskapet fokuserat på frågor om yttrandefrihet och öppenhet på olika plan, bland annat genom en internationell konferens om fristäder för förföljda konstnärer och författare, ett möte mellan de nordiska riksarkiven och en workshop om kulturens roll för språkrevitalisering. Inom ramen för ordförandeskapet anordnades en nordisk kulturpolitisk dag kring jämställdhet, inkludering och integration i det nordiska kulturlivet med ca 400 deltagare. Tillsammans med , kommuner och landsting och Nordisk kulturfond arrangerade regeringen ett kulturpolitiskt toppmöte i som var det första i sitt slag. Under toppmötet samlades 160 representanter från lokal, , nationell och nordisk nivå för att Skr. 2018/19:90 diskutera framtida kulturpolitiska utmaningar och frågor kring flernivåstyrning. Under toppmötet antog de nordiska kulturministrarna ett gemensamt uttalande om metoo i kultursektorn och beslutade om framtida erfarenhetsutbyte kring förebyggande av sexuella trakasserier inom sitt område. De nordiska kulturministrarnas internationella utblick har fortsatt under det svenska ordförandeskapet. beslutade ministrarna att en eller flera nya nordiska kultursatsningar i utlandet, i linje med Nordic Cool 2013 och Nordic Matters 2017, ska genomföras före utgången av 2021. Det nordisk-baltiska samarbetet har stärkts . En dialog har inletts om möjliga nya samarbetsområden, och nordisk-baltiska aktiviteter inkluderar ett gemensamt seminarium om barns och ungas mediekonsumtion, en gemensam konferens om hållbarhet inom arkitektur och design samt det nordisk-estniska utvecklingsprojektet och barn på flykt – integration genom kulturutövande. 2.5Ministerrådet för hållbar tillväxt Under det svenska ordförandeskapet i nordiska ministerrådets sektor för närings- och innovationspolitik har det varit fokus på digitalisering och det nya nordiska samarbetsprogrammet 2018–2021. Näringsministern stod värd för ett möte med ministerrådet för hållbar tillväxt i . Ministermötet arrangerades i samverkan med digitaliseringsministrarna och de båda ministerrådskonstellationerna träffades för ett gemensamt event tillsammans med it-branschen. På mötet fattades beslut om en nordisk arbetsgrupp för artificiell intelligens, en satsning på nästa generations e-förvaltning, ett ramprojekt för smarta hållbara transporter samt ett projekt om digitalisering av turismstatistik. har ytterligare ett invigts, i . Detta är det tredje i raden och det första utanför . Satsningen syftar till att gynna både start-ups och etablerade nordiska företag med hög potential att växa på den asiatiska marknaden. Under det svenska ordförandeskapet stod även värd för ett nordiskt bygg- och bostadsministermöte i , inom ramen för ministerrådet för hållbar tillväxt. Under mötet kom , , , och överens om en gemensam deklaration om att stärka arbetet för en mer integrerad nordisk byggmarknad. initierades även ett treårigt ordförandeskapsprojekt om främjande av nordiska hållbarhetslösningar, som bl.a. fokuserar på nordiskt träbyggande. Under ordförandeskapsåret har regionalsektorn fortsatt sitt långsiktiga arbete med fokus på frågor som rör landsbygdsutveckling, innovativa regioner samt stadsutvecklingsfrågor. Gränsregionalt samarbete har löpt som en röd tråd genom arbetet och har genomsyrat arbetsgruppernas policyprojekt och också varit ett tema under ministermötet i 2018/19:90 /. Strategiska projekt inom respektive arbetsgrupp som fokuserar på attraktivitet, och rurala frågor samt innovationsprojekt har startats upp och berör policyutveckling i hela . möttes ledamöterna i närings- och regionalkommittéerna för att diskutera utveckling av turism och besöksnäringsfrågor med koppling till digitaliseringsstrategin. Fyra ordinarie ämbetsmannakommittémöten har ägt rum där bland annat frågor om Agenda 2030, metoo med koppling till jämställdhet och offentliga strukturer, mobilitet och digitalisering har diskuterats. Vikten av en funktionell gränsregional statistik har uppmärksammats både i medierna och av samarbetsministrarna och arbete pågår för att kunna nå en juridisk lösning. Ministermötet i /den 26–hade fokus på både digitalisering i glesbefolkade områden, omlokalisering av statliga myndigheter och styrkan i ett gott gränsregionalt samarbete. Den gemensamma nordiska elmarknaden, förnybar energi, energieffektivisering samt energiforskning är kärnområden i det fyraåriga samarbetsprogram som styr det nordiska energisamarbetet –2021. Det nya samarbetsprogrammet betonar även vikten av förstärkt dialog kring EU/EES-processer och energipolitikens utveckling. har elmarknadsgruppen fokuserat på utveckling av den nordiska elmarknaden och gemensamma insatser i pågående EU-processer som rör elmarknaden. anordnades ett nordiskt elmarknadsforum, för utvecklad dialog mellan aktörerna på den nordiska elmarknaden. Inriktningen är att ett sådant forum ska bli återkommande och resultera i konkreta förslag för vidare utveckling av elmarknaden. Arbetsgruppen för förnybar energi samarbetar fortsatt kring EU-direktiv om förnybar energi och har startat ett projekt om distribuerad förnybar elproduktion och egen produktion av förnybar energi. Detta projekt beräknas bli klart . Den samnordiska institutionen () har arbetat vidare med projekt om bland annat integrering av hållbar energi i energisystemet, förstärkt koppling mellan de nordiska ländernas energimarknader, forskning om energi i transportsektorn samt minskade utsläpp av klimatgaser. Ett fortsatt utvecklingsarbete pågår även mot bakgrund av den strategiska genomlysning av det nordiska energisamarbetet som genomförts av Nokias tidigare koncernchef . Som en del i uppföljningen av Ollilas förslag arbetar NEF bland annat med analys av den pågående energiforskningen i de olika nordiska länderna och möjligheterna till vidareutveckling av nordiskt samarbete baserat på detta. Ovan nämnda elmarknadsforum genomfördes som uppföljning av ett av förslagen i Ollilas rapport. för miljö och klimat Ett viktigt fokus i det svenska ordförandeskapsprogrammet för miljö och klimatministrarna (/K) var att synliggöra sektorns arbetsgrupper och verksamhet. Flera seminarier, konferenser och särskilda studier genomfördes av arbetsgrupperna inom klimat, luft, hav, biologisk mångfald, kemikalier, hållbar produktion och konsumtion, miljöekonomi och avfall. Miljö- och klimatsektorn har varit drivande i det svenska ordförandeskapsprojektet nordiska städer med fokus på klimatsmart mobilitet. Projektet, med en budget på 2018–2020, syftar till att bidra till en hållbar utveckling i nordiska städer och stadsregioner genom att stödja omställningen till fossilfria och hållbara transporter. Två miljö- och klimatministermöten anordnades . I samband med vårmötet hölls ett högnivåmöte mellan ministrarna och nio företagsledare från några av största företag med fokus på näringslivets roll i klimatarbetet och hur de nordiska ländernas regeringar och näringsliv kan samarbeta för att öka takten i omställningen. Diskussionen utgick från en rapport som Hagainitiativet och Fossilfritt tagit fram tillsammans med liknande nordiska företagsnätverk. På ministermötet diskuterades även resultatet av och hur arbetet med genomförande av hållbarhetsmål 14 kan stärkas i det nordiska samarbetet. Den tidigare norska miljöministern presenterade sin genomlysning av klimat- och miljösektorn. har ministrarna beslutat att, i ett första steg, gå vidare med de förslag som rör grön offentlig upphandling och grön finansiering. Höstmötet hölls i samband med session i . På mötet beslutade ministrarna att utreda hur miljö- och klimatsektorn bäst kan bidra i arbetet med hållbara städer samt att stärka det nordiska samarbetet på hav- och klimatområdet. Ministrarna avhandlade också hur länderna kunde stödja ett positivt utfall från i , COP24, och beslutade om att göra ett gemensamt uttalande under förhandlingarna. Under sessionen presenterade miljöminister det nya samarbetsprogrammet för miljö och klimat 2019–2024 som har tagits fram under svensk ledning.