prop · H60397 · 2019-04-10 00:00:00 — Även analysen ger förklaringar till identifierade könsskillnader Regeringen beskriver i avsnittet om jämställdhet i arbetslivet hur den stora skillnaden mellan kvinnor och män ligger i om det utförda arbetet är avlönat eller inte. Vidare betonas att i förhållande till övriga befolkningen där arbetskraftsdeltagandet ökar, försämras det bland utrikes födda kvinnor. Detta är något som regeringen menar får konsekvenser i form av lägre lön, sämre karriärmöjligheter och lägre pension.148 Regeringen pekar särskilt ut utrikes födda kvinnor som saknar eller har kort utbildning, har bristfälliga kunskaper i svenska språket och som har stort ansvar för hem och familj, som en grupp som står långt ifrån arbetsmarknaden.149 Fler initiativ fokuserar på att främja jämställdheten bland nyanlända kvinnor och män Liksom på integrationsområdet, betonar regeringen att jämställdhet i huvudsak ska uppnås inom ramen för de generella insatserna inom berörda politikområden, men föreslår även ett antal riktade åtgärder för att utjämna könsskillnaderna.150 Bland annat nämns jämställdhetsbonus och skattereduktion på hushållsarbete. Utöver insatser till både inrikes och utrikes födda nämner regeringen två insatser för att särskilt förbättra jämställdheten bland nyanlända. Dels ges Arbetsförmedlingen ett regeringsuppdrag (se avsnitt 4.5 om regeringens styrning av Arbetsförmedlingen) om att genomföra ett pilotprojekt för att ta fram metoder för att öka arbetskraftsdeltagandet bland utrikes födda kvinnor.151 Dels nämner regeringen den nya prestationsbaserade stimulansersättning inom svenskundervisningen för invandrare (sfi-bonusen) för att påskynda nyanlända invandrares arbetsmarknadsinträde. Regeringen betonar att det finns kvinnor som inte deltar i svenska för invandrare (sfi) av familjeskäl och att bonusen kan antas bidra till att öka familjens intresse av att kvinnan studerar.152 Utöver detta gav regeringen även ett uppdrag till att driva ett treårigt program för att stärka företagandet bland personer med utländsk bakgrund, där av deltagarna skulle vara kvinnor.153 2008/09:198, s. 37. 149Ibid, s. 56. 150Ibid, s. 1. 151Ibid, s. 38. 152Ibid, s. 55. 153Ibid, s. 47. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T S I N T E G R E R I N G A V I N T E G R A T I O N S P O L I T I K E N •Skrivelserna är i olika utsträckning jämställdhetsintegrerade. De delar som beskriver integrations- eller arbetsmarknadsläget är i samtliga skrivelser förhållandevis ofta indelade både på kön och på inrikes respektive utrikes födda. •Trots att det samtliga skrivelsers beskrivande delar framgår betydande könsskillnader för utrikes födda, saknas det i två av de tre skrivelser resonemang med förklaringar till dessa. Vidare saknas även initiativ som adresserar eventuella könsskillnader eller resonemang om hur de föreslagna initiativen förväntas falla ut för kvinnor och män. Det är endast i skrivelsen om jämställdheten på arbetsmarknaden och i näringslivet som regeringen lämnar någon tydlig analys av förklaringar till könsskillnaderna. Vidare lämnar regeringen i denna skrivelse även några initiativ särskilt riktade till nyanlända kvinnor. 4.5 Regeringens styrning av Arbetsförmedlingen I följande avsnitt redogörs för granskningens resultat avseende regeringens styrning av Arbetsförmedlingen budgetåren 2009–2018. Först beskrivs styrningen i instruktionen följt av regleringsbrev och slutligen särskilda regeringsuppdrag avseende jämställdhet. I instruktionen anger regeringen de huvudsakliga uppgifterna och ledningsformerna för myndigheten samt andra förhållanden för hur verksamheten ska utformas.154 I förordningen med instruktion för Arbetsförmedlingen framgår att myndigheten ska verka för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt genom att föra samman de som söker arbete och de som söker arbetskraft, prioritera dem som befinner sig långt från arbetsmarknaden samt bidra till att stadigvarande öka sysselsättningen på lång sikt.155 Utöver detta framgår att Arbetsförmedlingen har ett särskilt ansvar för att nyanlända invandrare erbjuds insatser som främjar en snabb och effektiv etablering på arbetsmarknaden.156 Arbetsförmedlingen har ett jämställdhetsuppdrag i myndighetsinstruktionen som innebär att verksamheten ska utformas så att den ”främjar mångfald och jämställdhet samt motverkar diskriminering i arbetslivet Myndigheter och bolag med statligt ägande, 2016, /myndigheter-och-bolag-med-statligt-agande/, hämtad . 1552 § Förordning (2007:130) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 1563 § Ibid. 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N och en könsuppdelning på arbetsmarknaden”.157 Det finns andra relevanta förordningar och lagar som reglerar Arbetsförmedlingens verksamhet som till exempel förordningen om arbetsmarknadspolitiska program158 och förordningen om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten159. genomgång av dessa visar dock att ingen av dem omfattar någon motsvarande skrivning om jämställdhet.160 fanns en gemensam reglering av samtliga myndigheters jämställdhetsuppdrag.161 I samband med att verksförordningen, som tidigare reglerade samtliga myndigheter, ersattes av myndighetsförordningen162 togs regleringen om jämställdhet bort i förordningen.163 I stället beslutades att styrning för jämställdhet skulle anges i det regelverk som rör politikområden, och inte i den generella myndighetsgemensamma förordningen.164 kan konstatera att det saknades ett tydligt jämställdhetsperspektiv i instruktionen 2008–2014. I regleringsbreven anger regeringen hur mycket pengar myndigheten har till sitt förfogande under det kommande budgetåret, mål för verksamheten samt krav på återrapportering till regeringen.165 genomgång av regleringsbreven för budgetåren 2009–2018 visar att ett av regeringens återkommande uppdrag till Arbetsförmedlingen har varit att redovisa statistik, uppföljningar, och analyser uppdelat på kön, ålder, inrikes födda och utrikes födda samt utifrån lämplig geografisk indelning. Detta ligger även i linje med de lagkrav som finns om officiell statistik. Utöver detta har ett fåtal regleringsbrev haft särskilda mål och krav på redovisning som omfattat ett jämställdhetsperspektiv. I regleringsbrevet förekommer inga uppdrag eller krav om jämställdhet. För att förbättra nyanländas etablering på arbetsmarknaden uppdras myndigheten att återrapportera vad som gjorts med separat redovisning för nyanlända; antalet 1576 § Förordning (2007:130) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 160Detta gäller även den nu upphävda lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare som inkluderats i granskningen. Lagen gäller för den som vid den nya lagens ikraftträdande redan har en etableringsplan så länge som planen gäller. 163Riksrevisionen, Regeringens jämställdhetssatsning – tillfälligheter eller långsiktiga förbättringar?, s.69. 164Motiven som låg till grund för detta angavs i SOU 2004:32, Från verksförordning till myndighetsförordning och var bland annat att det som skulle regleras i myndighetsförordningen skulle vara gemensamt för samtliga myndigheter samt att undvika dubbelreglering. Myndigheter och bolag med statligt ägande, /myndigheter-och-bolag-med-statligt-agande/, hämtad . R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T S I N T E G R E R I N G A V I N T E G R A T I O N S P O L I T I K E N som tagit del av Arbetsförmedlingens service, genomförda åtgärder, samverkan och vilka resultat som uppnåtts.166 Dock förekommer inga särskilda skrivningar om att jämställdhet ska beaktas i dessa sammanhang. För gav regeringen myndigheten ett övergripande mål att ”där det är möjligt och relevant redovisa statistik och analyser uppdelat på kön, ålder, inrikes födda och utrikes födda samt personer med och utan funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga”.167 Liknande uttryck finns med i efterkommande regleringsbrev som ett mer allmänt krav på verksamheten men har inte skrivits fram som ett övergripande mål. I samband med att etableringsreformen infördes gav regeringen ett uppdrag, i regleringsbrevet , att följa upp verksamheten för dem som omfattades av reformen. Regeringen betonade att redovisning och analys särskilt skulle inkludera hur ”utrikes födda kvinnors behov av etableringsinsatser tillgodosetts”.168 Uppdraget om att följa upp etableringsreformen framhölls även i regleringsbreven för budgetåren 2012–2015 fast utan motsvarande krav på analys av hur kvinnors behov tillgodosetts. 169 I stället formulerade regeringen att analyser skulle redovisas med ”hänsyn till nyanländas skiftande behov och situation”.170 efterfrågar regeringen jämställdhetsintegrering av myndighetens verksamhet allt mer. regleringsbrev uppdras myndigheten att upprätta en plan för arbetet med jämställdhetsintegrering med syftet att bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen. Regeringen framhåller att planen ska omfatta identifierade utvecklingsbehov samt mål och aktiviteter som myndigheten avsåg att vidta och genomföra –2018.171 Vidare ska den inkludera en beskrivning av på vilket sätt jämställdhet ska integreras till exempel i myndighetens styrprocesser.172 Redan i efterföljande regleringsbrev uppdras myndigheten att löpande redovisa åtgärder och resultat av arbetet med 166Se Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen och anslag inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, s. 4. samt Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen. 167Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, s.1. 168Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, s.7–8. 169Se Regleringsbrev för , Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen samt Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen samt Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen. 170Se Regleringsbrev för , Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen samt Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen. 171Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, s. 4. 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N jämställdhetsintegrering i samband myndighetens årsredovisning , 2017 och 2018.173 Först under budgetåren 2017 och 2018 integreras jämställdhet i de delar av regleringsbrevet som omfattar nyanländas etablering. formulerar regeringen att ett övergripande mål för verksamheten är att ”andelen personer som lämnar etableringsuppdraget för arbete eller studier ska öka, särskilt bland kvinnor”.174 Detta kan jämföras med målformuleringen för både och 2016 där det framgick att det var andelen nyanlända som lämnade etableringsuppdraget för arbete eller studier som skulle öka. Utöver detta framhåller regeringen i regleringsbrevet , att Arbetsförmedlingen ska beskriva och analysera progressionen för deltagarna i etableringsuppdraget samt att ”ett jämställdhetsperspektiv ska integreras i analysen och redovisas till regeringen”175. regleringsbrev finns ytterligare skillnad i beskrivningen av vilka deltagare som ska omfattas av olika insatser. Detta gäller för utbildningsplikten för deltagare etableringsprogrammet samt för kompetenskartläggning för asylsökande. I dessa beskriver regeringen explicit att både kvinnor och män ska omfattas vilket skiljer sig från tidigare regleringsbrev där regeringen oftare benämner nyanlända och asylsökande könsneutralt.176 Vid sidan av de årliga regleringsbreven kan regeringen ge myndigheten i uppdrag att utreda olika frågor.177 har regeringen i huvudsak gett Arbetsförmedlingen tre regeringsuppdrag som omfattat utrikes födda kvinnor: ett och resterande två under 2017.178 I regeringens budgetproposition betonades vikten av jämställdhet mellan kvinnor och män för att minska utanförskapet och öka förutsättningar för ekonomisk tillväxt. Mot bakgrund av detta uppdrogs Arbetsförmedlingen att bryta utanförskapet bland utrikes födda kvinnor genom ett pilotprojekt med syfte att identifiera framgångsrika metoder för att minska utanförskapet bland utrikes födda kvinnor som inte deltar i arbetskraften. Regeringen beviljade Arbetsförmedlingen för uppdraget under 2009 och 2010.179 173Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, s. 174Se Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, s.1. samt Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, s. 1. 175Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, s.2. 176Ibid, s. 2–3. 177Regeringen, Regeringsuppdrag, , hämtad . 178Dessa regeringsuppdrag har identifierats med hjälp av Arbetsförmedlingen. 179Regeringsbeslut dnr A2009/1763/AE. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T S I N T E G R E R I N G A V I N T E G R A T I O N S P O L I T I K E N I det första regeringsuppdraget gav regeringen i uppdrag att upprätta en handlingsplan för att öka andelen utrikes födda kvinnor som arbetar eller studerar.180 Myndigheten skulle särskilt uppmärksamma kvinnor med kort eller ingen utbildningsbakgrund och med begränsad erfarenhet av lönearbete i Sverige.181 I det andra regeringsuppdraget skulle Arbetsförmedlingen förbättra genomförandet av etableringsuppdraget, där jämställdheten mellan kvinnor och män skulle beaktas.182 Regeringen uppdrog myndigheten att löpande hålla () informerat om hur arbetet fortskrider och återrapportera hur arbetet genomförts samt ge förslag på utvecklingsåtgärder.183 •Regleringsbrevens generella krav på könsuppdelad statistik och analys har funnits med under hela den granskade perioden, men det är först som regeringen efterfrågar en jämställdhetsintegrering av myndigheten. Det sammanfaller med att regeringen i Arbetsförmedlingens instruktion, skriver fram att verksamheten ska utformas så att den främjar mångfald och jämställdhet samt motverkar diskriminering i arbetslivet och en könsuppdelning på arbetsmarknaden. •Vidare är det först som regeringen börjar efterfråga ett jämställdhetsperspektiv i de delar av regleringsbrevet som omfattar nyanländas etablering. 180Regeringsbeslut dnr A2017/00180/A. 182Regeringsbeslut dnr A2017/01238/A. 183Ibid, s. 2. 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , P., Wennemo Lanninger, A. och M. , Etableringens första år – en första utvärdering, , Dnr A2015/1225/IU, . , P., Wennemo Lanninger A. och M. , Etableringsreformens effekter på de nyanländas integration, universitets Linnécentrum för integrationsstudier, Rapport 2016:2. , P., Wennemo Lanninger, A. och M. , ”Etableringsreformens effekter på integrationen av nyanlända”, Arbetsmarknad & Arbetsliv, årg. 23, nr. Arai, M., M. Bursell, och L. Nekby. Between meritocracy and ethnic discrimination: The gender difference, : , , Working paper 2008:4. Arai, M., M. Gartell, M. Rödin och G. Özcan, Stereotypes of physical appearance and labor market chances, : IFAU Working Paper 2016:20. Bursell, M. What’s in a name? A field experiment test for the existence of ethnic discrimination in the hiring process, : SULCIS Working Papers, 2007. , M. och D.O. , Evidence of ethnic discrimination in the Swedish labor market using experimental data, Labour Economics, 14(4):716–729, 2007. , M, Hur skapar vi en mer jämställd arbetsmarknadsetablering? En studie av Arbetsförmedlingens förmedlingsverksamhet och insatser ur ett jämställdhetsperspektiv, Working paper 2018:2, Arbetsförmedlingen, , 2018. , M. och Rödin, M. Progression i Etableringsuppdraget – en kohorts- och jämställdhetsanalys av arbetssökande i Etableringsuppdraget. Working Paper 2018:4. , J. Snabbspår och stickspår. En jämställdhetsgranskning av etableringsinsatser i budgetpropositionen , Kvinnolobby, 2017. och P. . – for , : Working paper series, 2000:19. , Gender mainstreaming: Conceptual framework, methodology and presentation of good practices, Final report of activities of the Group of specialists on mainstreaming, , 1998. , A, Liljeberg, L & O, . Flykting- och anhöriginvandrares etablering på den svenska arbetsmarknaden. : IFAU, Rapport 2017:14. Jämställ.nu, Genussystemet, 2017, , hämtad . R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T S I N T E G R E R I N G A V I N T E G R A T I O N S P O L I T I K E N Inglehart, R. and P. : Gender Equality and Cultural Change Around the World, , 2013. Integrationen och arbetets marknad, studies in arts and science, No. 661, Bokförlaget , , 2015. Liebing, T. and K. Tronstadd, Triple Disadvantage? : A first overview of the integration of refugee women, , ., Social, Employment and Migration Working Papers, No 216, 2018. Liljeberg, L. och M. , Hur ofta träffas arbetssökande och arbetsförmedlare? , IFAU, Rapport 2017:16. Liljeberg, L. och U. Vikman, De som varken arbetar eller studerar på den svenska arbetsmarknaden, , IFAU, Rapport 2018:22. ”Pragmatism en viktig faktor bakom jämställda attityder bland barn till invandrare”, Ekonomisk Debatt, 4 årgång 43, 2015. Nationella sekretariatet för genusforskning, Jämställda styrdokument, styrdokument.pdf, hämtad . , A. Arbetsförmedlarna på en rasifierad arbetsmarknad. Förändrare, förstärkare eller bara förvaltare? Themes () 23, och urbanstudier, , 2004. , Nyanlända kvinnors etablering, TemaNord, 2018:520. , Integration, (hämtad ). , Working Together: Skills and Labour Market Integration of Immigrants and Their Children in , , , 2016. , Catching Up? Intergenerational Mobility and Children of Immigrants, , , 2017. , L., Har vi större problem med nyanlända kvinnors etablering och beror det i så fall på ett systemfel? Working paper 2017:6. Yazdanpanah, S. Invandrarkvinnors arbete i – behovet av en ny historieskrivning, i Arbete och jämställdhet, och K. Niskanen (red), SNS, 2013. Regeringsbeslut och övrigt material från Regeringen, Budgetprocessen, 2015, /budgetprocessen/, hämtad . 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Myndigheter och bolag med statligt ägande, 2016, agande/, hämtad . Regeringen, Mål för nyanländas etablering, 2017, nyanlandas-etablering/, hämtad . Regeringen, Regeringsuppdrag, , hämtad Regeringsbeslut, dnr A2009/1763/AE, Uppdrag i fråga om utanförskapet bland utrikes födda kvinnor, . Regeringsbeslut, dnr A2017/00180/A, Uppdrag till Arbetsförmedlingen avseende åtgärder för att minska arbetslösheten bland utrikes födda kvinnor, . Regeringsbeslut dnr, A2017/01238/A, Uppdrag att förbättra genomförandet av etableringsuppdraget, . Regeringsbeslut, dnr A2017/ 01285/SV, Uppdrag till Statskontoret att öka kunskapen om utomeuropeiskt födda kvinnor som står utanför arbetskraften. Regleringsbrev för – 2018 avseende Arbetsförmedlingen. 2008/09:AU1, Utgiftsområde 13 Integration och Jämställdhet. 2005/06:155, Makt att forma samhället och sitt eget liv – nya mål i jämställdhetspolitiken. Prop.1993/94:147, Delad makt – delat ansvar. 2009/10:60, Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd. Budgetpropositioner för budgetåren 2009–2018, finansplan, utgiftsområde 13 avsnitt Integration/Nyanländas etablering, utgiftsområde 14 avsnitt Arbetsmarknad. Regeringens ekonomiska vårpropositioner 2008–2017, avsnitt Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Skrivelse 2008/09:24, Egenmakt mot utanförskap – regeringens strategi för integration. Skrivelse 2008/09:198, En jämställd arbetsmarknad – regeringens strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet. Skrivelse 2008/09.34, handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning 2008– 2010. Skrivelse 2009/10:233, Egenmakt mot utanförskap – regeringens redovisning av strategin för integration. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T S I N T E G R E R I N G A V I N T E G R A T I O N S P O L I T I K E N Skrivelse 2016/17:10 Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid. Verksförordning (1995:1322). Förordning (2000:628) om arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Förordning (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. Myndighetsförordning (2007:515). Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. Lag (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Förordning (2010:409) om etableringssamtal och etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Lag (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Förordning (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Utredningsrapporter och övrigt myndighetsmaterial Arbetsförmedlingen, Etablering av vissa nyanlända – etableringsuppdraget – genomförandet av aktivitetsrapporten för nyanlända arbetslösa med mera Arbetsförmedlingens återrapport , verksamhetsår 2014, dnr: Af- 2013/208922. , Från invandrarpolitik till invandrarpolitik, Rapport: 2005:5. , Etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? Rapport: 2014:14. , Nyanländas etablering – är statens insatser effektiva? Rapport: 2015:17. , Förberedande och orienterande utbildning – uppföljning av deltagare inom etableringsuppdraget, Rapport: 2018:12. Statskontoret, Sammanställning av kunskap om utomeuropeiskt födda kvinnor som står utanför arbetskraften. SOU 2004:23, Från verksförordning till myndighetförordning, slutbetänkande från utredningen. SOU 2012:69, Med rätt att delta – nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmarknaden. SOU 2007:15, Jämstöds Praktika – för jämställdhetsintegrering. 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Granskningen har i huvudsak byggt på dokumentstudier av centrala rättsliga dokument. I denna metodbilaga redogörs för dokumentstudiens genomförande. För att kunna bedöma om regeringens integrationspolitik har jämställdhetsintegrerats och därmed lämnat förutsättningar för likvärdigt och effektivt stöd har genomfört en dokumentstudie av ett urval av regeringens ekonomiska propositioner, skrivelser och dokument för regeringens styrning av Arbetsförmedlingen. De valda dokumenten har avgränsats till tryckåren 2008–2017 vilket motsvarar budgetåren 2009–2018 för statens budget. Därmed har vi kunnat studera utvecklingen . De styrdokument som har granskat härrör från tre mandatperioder. urval av dokument omfattar delar av regeringens ekonomiska propositioner: •Finansplan i regeringens budgetpropositioner •Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i regeringens ekonomiska vårpropositioner •Avsnitt Integration, utgiftsområde 13, budgetpropositioner –2015 •Avsnitt Nyanländas etablering, utgiftsområde 13, budgetpropositioner –2018 •Avsnitt Arbetsmarknad, utgiftsområde 14, budgetpropositioner –2018 •Skrivelser, relevanta för utrikes föddas arbetsmarknadsetablering/integration, 2009–2018 I dessa dokument har undersökt hur regeringens integrationspolitik uttryckts i resultatredovisningar, analyser och framåtsyftande framställningar (främst inriktningar, ambitioner och initiativ). Granskningen avser därmed vare sig enskilda insatser eller system. har valt detta material för att det omfattar regeringens mest centrala redogörelser för politiken till . utgör en avsevärd avgränsning med tanke på att politiken utformas och följs upp i helt andra dokument och av andra aktörer (framför allt Arbetsförmedlingen). menar dock att om regeringen har jämställdhetsintegrat det underliggande arbetet med integrationspolitiken så bör dessa centrala dokument ge en tillräckligt god bild av det för och medborgare. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T S I N T E G R E R I N G A V I N T E G R A T I O N S P O L I T I K E N I avsnitten inom utgiftsområdena 13 och 14 har delavsnitt som inte är relevanta för frågan om jämställd integration uteslutits ur analysen. Vi har gjort en snäv tolkning av vad som är relevant. Exempelvis har underavsnitt om bosättning, mottagande, internationellt arbete inom utgiftsområde 13 uteslutits liksom underavsnitt om arbetslöshetsförsäkringen och insatser för att motverka felaktiga utbetalningar har uteslutits ur analysen av arbetsmarknadsavsnittet. Detta för att undvika tveksamheter kring vad som vore relevant eller inte att analysera med ett könsperspektiv.