prop · H70360 · 2019-12-11 00:00:00 — Vid en jämförelse mellan de tio största yrkesutbildningarna låg högskoleingenjörsprogrammet lägst med en prestationsgrad på /16 och denna har minskat /12.88 Den genomsnittliga prestationsgraden för samtliga studenter på högskoleingenjörsprogrammet i maskinteknik under läsåren 2011/12–2015/16 uppgick till ungefär samma nivå, , och utvecklingen under de senast tillgängliga åren visar samma nedåtgående trend som högskoleingenjörsprogrammet generellt.89 Prestationsgraden har dock inte sjunkit vid alla lärosäten . Vid och har prestationsgraden ökat lite 88Den genomsnittliga prestationsgraden för samtliga studenter som var registrerade i högskolan /16 var . UKÄ Statistiskt meddelande. Studenternas prestationsgrad fortsätter att öka, /9, s. 6. I UKÄ:s studie av de tio största yrkesexamensprogrammen (inkl. högskoleingenjörsprogram) analyseras ett antal variabler som påverkar avhoppsrisken. Studien visar att kön, ålder, utländsk bakgrund och gymnasiebetyg påverkar risken för avhopp. Det varierar i vilken grad dessa variabler påverkar; svensk respektive utländsk bakgrund har betydelse på vissa utbildningar medan det finns vissa generella samband mellan avhopp och gymnasiebetyg, kön och ålder för de flesta av de tio största yrkesexamensprogrammen. UKÄ 2017:17, s. 42–43. 89Om det inte står något annat är uppföljningstiden för prestationsgraden fyra terminer, det vill säga tre terminer efter registreringsterminen. 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N och vid ett flertal lärosäten har prestationsgraden varit relativt stabil . Diagrammet nedan illustrerar skillnader i prestationsgrad mellan samtliga lärosäten som erbjuder högskoleingenjörsprogram i maskinteknik. Diagram 7 Genomsnittlig prestationsgrad (3 terminer efter registreringsterminen) för högskoleingenjörsprogrammet i maskinteknik –, procent per lärosäte Källa: SCB, bearbetning. Prestationsgraden för innevarande termin, alltså poäng tagna under den första registreringsterminen, ligger visserligen lägre än den prestationsgrad som mäts efter fyra terminer. I genomsnitt togs av de poäng man var registrerad på under den första registreringsterminen. Prestationsgraden som mäter poäng tagna har minskat betydligt mer än prestationsgraden som mäter poäng tagna efter fyra terminer. Det innebär att studenterna tar sina poäng i långsammare takt . har även studerat kvarvaro för de studenter som påbörjade högskoleingenjörsprogrammet i maskinteknik . Av samtliga nybörjare på detta program var av nybörjarna kvar termin två, och var kvar termin tre. Skillnaderna mellan lärosätena är emellertid stora. I stort sett samtliga nybörjare vid Mittuniversitetet90 () var till exempel 90Avser de två olika program med maskinteknisk inriktning som erbjöd : Maskiningenjör – produktutveckling och Sportteknologi – maskiningenjör inom innovativ produktutveckling. R I K S R E V I S I O N E N R E S U R S E F F E K T I V I T E T O C H P R O D U K T I V I T E T V I D S V E R I G E S L Ä R O S Ä T E N kvar termin var kvar termin tre. Vid , och var färre än av nybörjarna kvar termin två. De största avhoppen sker vanligtvis under de två första terminerna men fortsätter i lägre takt även de efterföljande terminerna. Den totala kvarvarofrekvensen termin sex för högskoleingenjörsprogrammet i maskinteknik vid 19 lärosäten var 63 procent.91 Bland studenter som läser till högskoleingenjör och civilingenjör är det relativt vanligt att hoppa av i slutet av utbildningen och inte ta ut sin examen för att arbetsgivare erbjudit dem jobb.92 Det sistnämnda påverkar i hög grad också examensfrekvensen på maskiningenjörsprogrammet93, vilken ligger relativt lågt jämfört med andra yrkesexamensprogram. I diagrammet nedan illustreras kvarvaro på programmet från termin ett till sex för de lärosäten som hade minst 30 nybörjare på högskoleingenjörsprogrammet i maskinteknik . Diagrammet visar hur avhoppen utvecklats under utbildningens gång och skillnaderna mellan lärosätena. Som framgår av diagrammet skiljer sig andelen kvarvarande termin sex mellan den högsta (vid ) och lägsta (vid ). Det är alltså av de som påbörjar utbildningen vid som är kvar den sjätte och sista terminen. Det finns en viss samvariation mellan kvarvarofrekvens och storleken på programmet; lärosäten med relativt sett fler nybörjare på högskoleingenjörsprogrammet i maskinteknik har något högre kvarvarofrekvens. 91Enligt UKÄ:s rapport (2017:17) var den totala kvarvarofrekvensen termin 6 för samtliga utbildningar till högskoleingenjörsexamen . 92Högskoleverket (2012), s. 25. 93Av denna anledning redovisar inte examensfrekvensen på lärosätesnivå. 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 8 Kvarvarofrekvenser på högskoleingenjörsutbildningar i maskinteknik för nybörjare termin 1–6, lärosäten med minst 30 programnybörjare Källa: SCB, bearbetning. 5.3Lärosätenas uppföljning av genomströmning är inte alltid systematisk Av ovanstående avsnitt framgår att det finns stora variationer men också vissa likheter mellan lärosäten och utbildningar när de gäller genomströmningen. Följaktligen blir det intressant att studera om och hur lärosätena använder sig av interna uppföljningar i sitt arbete med genomströmning. Ett vanligt sätt att styra och följa upp sin verksamhet är via mål- och resultatstyrning. På fråga om lärosätena har mål för genomströmningen på respektive utbildning svarade drygt hälften av lärosätena som ger grundkurs i engelska att de inte hade några siffersatta mål, men att de hade som målsättning att få igenom så många som möjligt. Av de åtta lärosäten som hade siffersatta genomströmningsmål för grundkursen i engelska hade de flesta mål på – ett lärosäte hade R I K S R E V I S I O N E N R E S U R S E F F E K T I V I T E T O C H P R O D U K T I V I T E T V I D S V E R I G E S L Ä R O S Ä T E N och ett annat 85 procent.94 För kurser som också ges på distans var målet lägre. När det gäller högskoleingenjörsprogrammet i maskinteknik, har en majoritet av programmen, 13 av 19, inga siffersatta mål för genomströmningen. Liksom för grundkursen i engelska svarade många att målet är att få igenom så många som möjligt. Av de 6 som hade siffersatta mål hade de flesta satt mål på mellan 80 och 85 procent.95 En förutsättning för att kunna påverka genomströmningen är att den följs upp. I enkäten till lärosätena ställde frågan om genomströmning följs upp på respektive kurs och program. Nästan alla lärosäten i enkätundersökningen beskriver att de följer upp genomströmningen av studenter men det varierar i vilken grad uppföljningen är systematisk, och på vilken nivå (kursnivå, institutionsnivå och/eller central nivå) den genomförs. Studenternas prestationer (mätt som registrerade poäng) sammanställs alltid inom ramen för bokslutsarbetet då avräkningen mot takbeloppet sker, men huruvida de analyseras djupare eller görs mer frekvent skiljer sig åt mellan lärosäten. I genomgången av enkätsvaren kunde inte se något samband mellan nivån på genomströmning och huruvida uppföljningen sker systematiskt eller på någon viss organisatorisk nivå. Studievägledare, kurs- och programansvariga nämns ofta som ansvariga för uppföljningen. Kursutvärderingar nämns av några lärosäten som ett sätt att följa genomströmning. När det gäller uppföljningen av avhopp och orsaker till uteblivna prestationer görs den inte i lika stor utsträckning som uppföljningen av prestationer. För grundkursen i engelska visar enkät att de med lägre genomströmning inte följer upp avhoppen i lika stor uträckning som de med högre genomströmning. En förklaring till detta kan vara att det är svårare för lärosätena att följa upp distansstudenter som hoppat av eller aldrig påbörjat utbildningen eftersom det inte finns några etablerade kontaktytor med dessa studenter. De som inte följer upp avhoppen förklarar detta bland annat med att det är för resurskrävande, att de flesta avhoppen sker efter terminsstart och att det är svårt att följa upp avhopp på fristående kurser, framför allt på kurser som ges på distans. Av de lärosäten som följer upp avhopp lyfter flera fram lärarnas roll – de kontaktar enskilda studenter som plötsligt inte dyker upp på en kurs. Det är också viktigt att det finns rutiner på lärosätet för att tidigt upptäcka inaktiva studenter i början av terminen. Eftersom det bara är studenten /16 var prestationsgraden för studerande på samtliga fristående kurser . UKÄ, Statistisk analys. Studenternas prestationsgrad fortsätter att öka, /9, s. 5. 95Observera dock att inte preciserade måttet för genomströmning (om det ska avse prestationsgrad eller examensfrekvens) i enkätfrågan och därför ska svaren tolkas med försiktighet eftersom måtten kan variera. 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N själv som får avregistrera sig från en kurs är det viktigt att lärosätena uppmanar dessa att avregistrera sig innan passerat96. Till skillnad från grundkursen i engelska följer samtliga lärosäten som ger högskoleingenjörsprogrammet i maskinteknik upp uteblivna prestationer och avhopp, vilket inte är så konstigt eftersom studenterna förväntas fullfölja hela programmet . Flera lärosäten beskriver i enkäten att de har system i form av så kallade early alert eller early warning där studenter som tagit få eller inga poäng kontaktas. Några lärosäten beskriver att de inför uppflyttning till nästa årskurs har spärrar i betygssystemet och att de som hamnar under gränsen erbjuds stöd. 5.4Lärosätena vidtar många olika åtgärder för att förbättra genomströmningen men effekterna följs sällan upp Samtliga lärosäten beskriver i enkäten att de har vidtagit åtgärder för att höja genomströmningen och motverka avhopp. Vissa åtgärder syftar till att skapa incitament för studenterna att bli färdiga genom att ta sina poäng och ta ut sin examen (höja prestationsgraden), andra för att göra det (höja prestationstakten).97 avhoppsanalyser har visat att det finns generella samband mellan avhopp och gymnasiebetyg, kön och ålder, vilket talar för att vissa åtgärder kan vara motiverade att riktas till specifika studentgrupper medan andra är mer generella.98 Lärosätena har i enkätsvaren också tagit upp att det i många fall är tillgängliga resurser som avgör vilka åtgärder som kan vidtas. Till exempel framhålls personliga kontakter med varje enskild student som uppskattade och effektfulla, men mycket resurskrävande. Att hjälpa igenom ”den sista studenten” är därmed kanske inte ens kostnadseffektivt på . Av den anledningen är det viktigt att åtgärderna och effekter av dem analyseras i 96Tidigt avbrott registreras i Ladok om en studerande efter kursstart anmält avbrott på kursen och under den tiden inte blivit godkänd på något prov på kursen. Tidigt avbrott innebär att den studerande kan söka kursen på nytt. Lärosätet är inte berättigat någon ersättning för tidiga avbrott. Ett sent avbrott registreras i Ladok gått sedan kursstart, eller om den studerande blivit godkänd på något prov på kursen. Den studerande kan inte söka om kurser, men kan i mån av plats omregistrera sig. Lärosätena är berättigade ersättning för dessa studerande (ersättning för helårsstudenter) som räknas med i all statistik. , Regler för registrering, avregistrering samt resultatrapportering (grund- och avancerad nivå), Beslut , Dnr. 97I UHR:s analys av ämneslärarutbildningen och orsakerna till avhopp presenteras möjliga lösningar för att minska avhoppen. Dessa är: utökad studievägledning inför valet av utbildning, inledande ”lärarstrimma” på utbildningen, tidigare och mer kontakt med läraryrket, skapa mer av en lärarmiljö, fortsatt stöd till de studenter som behöver det. (UHR, Kan ett antagningsprov minska avhoppen på ämneslärarutbildningen? Ett förberedande uppdrag inför utvecklingen av ett särskilt antagningsprov till ämneslärarutbildningen, , s. 22–27.) Flera av åtgärderna är sådana som redan pågår på lärosätena och som även återfinns bland de åtgärder som lärosätena i vår enkät anger. R I K S R E V I S I O N E N R E S U R S E F F E K T I V I T E T O C H P R O D U K T I V I T E T V I D S V E R I G E S L Ä R O S Ä T E N förhållande till existerande resurser och förväntade resultat. enkät visar att lärosäten inte alltid följer upp vilka eventuella effekter åtgärderna har resulterat i. I enkäten anger lärosätena också att det kan vara svårt att följa upp enskilda åtgärder då det inte går att isolera effekten av dem från kringliggande omvärldsfaktorer. bedömning är att mer systematik i uppföljningen av åtgärdernas eventuella effekter kan bidra till att effektivisera lärosätenas åtgärder för att öka genomströmningen. Skillnader i motiv för studierna kan till viss del förklara skillnaden i prestationsgraden mellan program- och kursstudenter. Studenter på program har ofta för avsikt att tentera för högskolepoäng och slutligen ta examen, medan kursstudenterna inte alltid siktar på en examen och därför inte heller alltid tar högskolepoäng.99 De lärosäten som ger grundkurs i engelska har försökt öka studiemotivationen på olika sätt. Exempel som ges är att man försöker vara lyhörd för studenternas synpunkter på schemaläggning, anpassning av kurslitteratur och mentorskapsprogram. Några lärosäten har tagit upp att de reviderat upplägget på kursen, så att vissa moment och/eller delkurser som uppfattas som ”svårare”, till exempel grammatik, läggs när studenterna blivit mer vana vid högskolestudier. Tidigare undersökningar har visat att en hel del ingenjörsstudenter som hoppar av den första terminen gör det för att de upptäcker att det finns andra utbildningar som intresserar dem mer.100 I enkät svarar flera lärosäten att de satsar på att studenterna tidigt ska få förståelse för rollen som ingenjör. Som exempel kan nämnas att man tar in tidigare studenter (så kallade alumnstudenter) som föreläsare, att grundläggande kurser tidigareläggs för att studenterna tidigt ska bli varse vad som krävs för att klara hela utbildningen, man erbjuder programintroduktioner, kontakt med studievägledare och individuella studieplaner. Även här beskriver flera lärosäten att de har ändrat i programmets kursordning – intressanta och yrkesnära kurser läggs i början medan andra kurser senareläggs. Det kan även handla om placering i utbildningen med hänsyn tagen till undervisningsformer. Ett lärosäte beskriver till exempel att man lägger in mer lärarledd undervisning i kurser som ges tidigt i programmet och ett annat lärosäte tilldelar laborationsintensiva kurser och kurser med skriftliga inlämningsuppgifter fler lärarledda timmar. 99SCB (2017), UF 20 . 100Sveriges Ingenjörer (2014), s. 6. 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Ett ytterligare exempel på en åtgärd för att göra utbildningen mer intressant, vilket förväntas bidra till ökad genomströmning, är införandet av den så kallade co-op- modellen som innebär samarbete med näringslivet101. För både grundkursen i engelska och högskoleingenjörsprogrammet i maskinteknik erbjuder många av lärosätena olika satsningar (till exempel kurser) för att lära ut studieteknik, speciellt i början av kursen eller programmet. Andra exempel är studievägledare som anordnar studiestartsträffar i mindre grupper med studenterna i årskurs 1 och en särskild seminarieserie av studievägledarna om universitetsstudier. I vissa fall har man också tagit hjälp av lärosätets centrala studiestöd. Pedagogiskt utvecklingsarbete nämns inom moment som anses vara särskilt utmanande, exempelvis visualisering av matematiska och fysikaliska moment. Höja kunskaperna i vissa ämnen För grundkursen i engelska nämns åtgärder som föreläsningar i allmän grammatik för alla språkstudenter och enskild hjälpundervisning. Flera lärosäten med högskoleingenjörsprogram noterar en försämring i studenternas matematikkunskaper. Lärosätena beskriver olika åtgärder som syftar till att höja kunskaperna i matematik. Särskilda räkne-/mattestugor är exempel på det. Sex lärosäten använder sig också av supplemental instruction (SI) där mer erfarna studenter undervisar nya studenter som ett komplement till den ordinarie undervisningen. Tanken med SI är att inlärningen av ett ämne förstärks genom utbyte av tankar och idéer mellan studenterna. Några av de lärosäten som använder sig av SI menar att genomströmningen förbättrats tack vare metoden medan andra inte har sett någon effekt.102 Andra åtgärder för att öka studentaktiviteten Andra exempel på åtgärder som beskrivs i enkäten är att man gör ändringar i kursupplägg med flera enstaka delkurser istället för block, kurser blockvis istället för parallellt och flera mindre examinationsmoment. I enkätsvaren nämns också att man ordnar frivilliga förberedelsekurser veckan innan uppropet och introduktionsprogram för nya studenter. 101Co-op-modellen (cooperative education) är en samverkansmodell mellan lärosätet och närliggande företag och innebär att studenterna erbjuds att göra praktik, projektarbeten, studieresor etc. på dessa företag. 102Bryngfors m.fl. (2009) och Bryngfors m.fl. (2017). Två utvärderingar av SI-verksamheten vid visar en ökad genomströmning. Utvärderingar är ett exempel på hur ett lärosäte kan systematisera resultatuppföljningen. R I K S R E V I S I O N E N R E S U R S E F F E K T I V I T E T O C H P R O D U K T I V I T E T V I D S V E R I G E S L Ä R O S Ä T E N 5.5 Utmaningar relaterade till högre genomströmning Lärosätena möter utmaningar som försvårar för dem att uppnå en högre genomströmning. Vi inleder nedan med de utmaningar som framkommit i enkätsvaren gällande båda utbildningarna och går sedan in på specifika utmaningar för grundkursen i engelska respektive högskoleingenjörsprogrammet i maskinteknik. Många lärosäten lyfter fram det sjunkande intresset för att studera språk respektive maskinteknik som en av de främsta utmaningarna de möter. Vikande studentunderlag innebär minskad konkurrens om plats och lågt söktryck vilket kan påverka genomströmningen negativt. Enligt SCB:s statistik om sökande och antagna har söktrycket till högskoleingenjörsprogrammet i maskinteknik på övergripande nivå inte ändrats särskilt mycket –2018. På lärosätesnivå har söktrycket varierat mer mellan åren; på vissa lärosäten har söktrycket ökat medan det på andra har minskat. Det sammanlagda söktrycket till grundkursen i engelska har varierat mer , men eftersom en del lärosäten gjort ändringar i upplägget på grundkursen i engelska är data inte riktigt jämförbara mellan åren. Vi har inte heller kunnat konstatera någon korrelation mellan söktryck och genomströmning när det gäller grundkursen i engelska. Anledningen till det kan vara att kurser som också erbjuds på distans ingår i vårt datamaterial. Vanligtvis har dessa kurser många sökande men lägre genomströmning.103 Några lärosäten anger att de gör överintag för grundkursen i engelska för att kompensera för studenter som hoppar av utbildningen. När det gäller högskoleingenjörsprogrammet i maskinteknik finns det dock en viss korrelation – lärosäten med högre söktryck tenderar att ha högre prestationsgrad och högre examensfrekvens. Om det inte finns tillräckligt stora studentpopulationer på vissa kurser behöver man ibland ordna samläsning med andra program, vilket också kan påverka genomströmningen. Heterogena studentgrupper och försämrade förkunskaper Precis som det framkommit i ett antal tidigare studier104 svarar de flesta företrädare för grundkursen i engelska och många företrädare för högskoleingenjörsprogrammet i maskinteknik att det finns en alltför stor spridning av studenternas förkunskaper och att dagens studenter har sämre 103UKÄ (2017), s. 23; UKÄ (2018), s. 3. 104HSV 2009:16; 2009; UKÄ, Lärarledd tid i den svenska högskolan. En studie av scheman, Rapport 2018:15, s. 5. 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N förkunskaper än tidigare studentgenerationer. Tidigare studier har visat att studenternas gymnasiebetyg spelar roll för benägenheten att hoppa av.105 Tre lärosäten nämner att studenterna gör diagnostiska prov i början av utbildningen (två inom grundkursen i engelska och ett inom högskoleingenjörsprogrammet). Inget av de tre lärosätena kan dock se några tecken på försämrade resultat. För högskoleingenjörsprogrammet i maskinteknik hade medelvärdet tvärtom stigit något. Däremot framkommer i enkäten att lärosätena ser att heterogeniteten i studentpopulationen har ökat, med fler med höga meritpoäng och fler med låga meritpoäng, men också med avseende på studievana. Den stora spridningen anges påverka undervisningssituationen negativt, och denna heterogena grupp av studenter ställer extra krav på lärare och pedagogik för att alla ska klara kurs- och examensmål. Flera lärosäten har i enkätsvaren angett att behovet av pedagogiskt stöd har ökat. har inte granskat heterogeniteten med avseende på förkunskaper bland nybörjarstudenter, vilket exempelvis hade kunnat göras genom att jämföra deras meritpoäng . Vi kan således inte uttala oss om i vilken grad heterogeniteten faktiskt har ökat bland studenterna på högskoleingenjörsprogrammet och grundkursen i engelska. I statistiken från Universitets- och högskolerådet framgår att antalet högskoleingenjörsutbildningar med konkurrens ökade fram till för att minska och plana ut höstterminerna 2017 och 2018106. När man bygger ut utbildningar med relativt låg studentefterfrågan, vilket alltså varit fallet för flera högskoleingenjörsutbildningar, minskar konkurrensen och fler studenter med lägre meritpoäng kommer in. Som konstateras ovan påverkar minskad konkurrens genomströmningen negativt. Även förändrade antagningsregler vad gäller sen anmälan nämns i enkätsvaren som något som kan påverka genomströmningen negativt i och med att antagningspoängen blir lägre. Eftersom försämrade förkunskaper kan behöva kompenseras med mer undervisningstid, helst lärarledd, ställde vi också frågan om antalet lärarledda timmar på de två utbildningarna hade ändrats de senaste fem åren.107 De flesta av lärosätena svarade att antalet timmar inte hade ändrats , och det gällde såväl grundkursen i engelska som högskoleingenjörsprogrammet i maskinteknik. Det överensstämmer också med slutsatserna i UKÄ:s rapport där inga mätbara 105UKÄ 2017:17, s. 5. 106Universitets- och högskolerådet (2018). Antagning till högre utbildning . Analys av antagningsomgångarna och trender i antagningsstatistiken. 2018:12, s. 54. 107Det bör understrykas att mer lärarledd tid inte per automatik leder till ökad kvalitet – det avgörande är innehållet i undervisningen. Se till exempel UKÄ, Lärarledd tid i den svenska högskolan. En studie av scheman, Rapport 2018:15, s. 5. R I K S R E V I S I O N E N R E S U R S E F F E K T I V I T E T O C H P R O D U K T I V I T E T V I D S V E R I G E S L Ä R O S Ä T E N förändringar i undervisningstiden framgår trots att utbildningsresurserna i reella termer har minskat för vissa områden och ökat för andra.108 Särskilda utmaningar för engelska När det gäller grundkursen i engelska beskriver i stort sett samtliga lärosäten att det är ett stort problem att den statliga ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer inom humaniora har urholkats och inte är anpassad till de faktiska kostnaderna kopplade till utbildningens innehåll. Språkämnena har till exempel inslag av laborationsövningar och litteraturdiskussioner i smågrupper. Det upplevs som särskilt problematiskt att det inte finns några resurser för kursutveckling, kvalitetssäkring och kompetensutveckling.109