prop · H60375 · 2019-03-19 00:00:00 — Regeringen har nogsamt ana- lyserat det underlag som utredningen om organdonation – en livsviktig verksamhet (SOU 2015:84) lämnade och kommit fram till att frågan kräver ytterligare utredning och överväganden. Enligt regeringen är problemen bl.a. kopplade till den grundlagsskyddade rättigheten att samtycka till den vård som ges. Det finns undantag från kravet på samtycke till vård när det handlar om att rädda liv, men detta undantag från samtycke avser patientens vård och liv. Undantaget gäller alltså inte i förhållande till någon annan vars organ kan rädda liv genom organ- donation. Detta faktum tar inte utredningens förslag hänsyn till och därför är det inte möjligt att gå vidare med just dessa delar av utredningens för- slag. En mer utförlig information angående de rättsliga aspekterna av utred- ningens förslag, presenterades för socialutskottet vid en särskild föredragning i enlighet med överenskommelse mellan Social- departementet och utskottet. Regeringen beslutade om ett uppdrag till Social- styrelsen att inrätta ett nationellt donationsfrämjande centrum. tillsattes en ny utredning om organdonation (S 2018:04, dir. 2018:22). Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Punkten är inte slutbehandlad. 2013/14:So521 m.fl., bet. redovisad, se skr. 2014/15:75 (S 25), skr. 2015/16:75 (S 14), skr. 2016/17:75 (S 9) och skr. 2017/18:75 (S 6). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 6 om tillståndsplikt för försäljning*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen ska göra en översyn för att möjliggöra tillståndsplikt för försäljning av tobak och därefter skyndsamt återkomma till med ett förslag på hur en sådan ska utformas (bet. 2013/14:SoU13 s. 8 f.). beslutade regeringen att ge en särskild utredare i upp- drag att bl.a. analysera för- och nackdelar med att införa tillståndsplikt för försäljning av tobak och vid behov lämna förslag på hur en sådan till- ståndsplikt skulle kunna utformas (S 2014:16, dir. 2014:108). Utredaren redovisade sitt uppdrag (SOU 2016:14). Med anledning av de förslag som lämnas i utredningens betänkande beslutade regeringen propositionen Ny lag om tobak och liknande produkter (prop. 2017/18:156). I propositionen föreslås att bara den som har tillstånd får driva detalj- och partihandel med tobak. Genom förslagen i proposi- tionen är punkten slutbehandlad. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Prop. 2014/15:1, bet. redovisad, se skr. 2014/15:75 (S 45), skr. 2015/16:75 (S 18), skr. 2016/17:75 (S 11) och skr. 2017/18:75 (S 7). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 5 om barnbidrag* och punkt 10 om vissa föräldrapenningfrågor*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om anmälan för flerbarnstillägg (bet. 2014/15:SfU3 s. 19 f.) och därmed bifallit motion 2014/15:2643 yrkande 6. har även tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om dels anmälan av vård av sjukt barn, dels föräldrapenning vid hela inskolningen i förskolan, dels rätt till ersättning vid besök inom mödrahälsovården (bet. 2014/15:SfU3 s. 21 f.) och därmed bifallit motion 2014/15:2643 yrkandena 3–5. Av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 33) framgår att regeringen delar syn och vill stödja barnfamiljerna och underlätta deras vardag genom att förenkla reglerna inom den ekonomiska familjepolitiken. Promemorian Regelförenklingar inom ekonomisk familjepolitik (Ds 2017:59) har utarbetats inom (). Utifrån förslagen i promemorian beslutade regeringen propositionen Regelförenklingar inom ekonomisk familjepolitik (prop. 2017/18:270). Genom förslagen i propositionen är punkt 5 och 10 slutbehandlade. Alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksfrågor Mot. 2014/15:1077 m.fl., bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (S 27), skr. 2016/17:75 (S 13) och skr. 2017/18:75 (S 8). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 16 om familjeklassning av narkotika*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen utan dröjsmål ska låta utreda problemet med nätdroger brett, vilket innebär att skyndsamt se över frågan om generisk klassning/familjeklassning av narkotika men att också överväga andra åtgärder, och återkomma till med förslag (bet. 2014/15:SoU6 s. 28 f.). gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att göra en bred översyn av problemen med psykoaktiva substanser (S 2015:05, dir. 2015:102). Regeringen beslutade genom tilläggsdirektiv (dir. 2016:64) att förlänga utredningstiden till . Betänkandet Klassificering av nya psykoaktiva substanser (SOU 2016:93) lämnades till regeringen . Med an- ledning av de förslag som lämnades beslutade regeringen propositionen Klassificering av nya psykoaktiva substanser (prop. 2017/18:221). Genom förslagen i propositionen är punkten slutbehandlad. Legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården Utskottsinitiativ, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (S 31), 2016/17:75 (S 14) skr. 2017/18:75 (S 9). Skrivelsen är slutbehandlad. Om legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården*: har tillkännagett för regeringen vad som anförs i betänkandet om att regeringen i budgetpropositionen ska avisera ett förslag om att införa legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården. Aviseringen ska innehålla besked om tidigast möjliga ikraftträdandedatum (bet. 2014/15:SoU17 s. 5 f.). I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 9 avsnitt 4.5 s. 60) anförde regeringen att frågan om att införa en legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården är komplicerad och att regeringen behöver mer tid att se över frågan. Bland annat anges att vissa gränsdragningsfrågor och organisatoriska frågor behöver analyseras ytterligare. Regeringen har beslutat att ge Universitetskanslers- ämbetet i uppdrag att ta fram förslag på examensordning för kuratorer. Uppdraget redovisades genom rapporten till examensbeskrivning för yrkesexamen för kuratorer inom hälso- och sjukvården. En promemoria med förslag om att legitimation ska införas för hälso- och sjukvårdskuratorer (2017:39) har utarbetats inom (). Med anledning av de förslag som lämnas i promemorian beslutade regeringen propositionen Legiti- mation för hälso- och sjukvårdskuratorer (prop. 2017/18:138). Genom förslagen i propositionen är punkten slutbehandlad. Motioner under allmänna motionstiden , bet. 2015/16:SoU7 redovisad, se skr. 2016/17:75 (S 21) och skr. 2017/18:75 (S 10). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 22 om forskning om posttraumatiskt stressyndrom*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ge Forsk- ningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd i uppdrag att se över forskningen om behandlings- och rehabiliteringsmetoder för posttraumatiskt stressyn- drom och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:SoU7 s. 40 f.). Regeringen har gett social ut- värdering (SBU) i uppdrag att genomföra en kartläggning av kunskaps- luckor inom området psykisk hälsa. Ett av syftena med kartläggningen är att ge regeringen underlag för att bedöma behovet av ytterligare forskning inom området psykisk ohälsa. Detta kan exempelvis gälla forskning om posttraumatiskt stressyndrom. Uppdraget slutredovisades till () . Ärendet bereds i . Punkten är inte slutbehandlad. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsned- sättning 2016/17:1, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (S 38) och skr. 2017/18:75 (S 11). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om felaktiga utbetalningar*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med förslag om en utvidgning av myndigheternas underrättelseskyldighet vid misstanke om felaktig utbetalning och att bidragsbrottslagen bör omfatta felaktiga utbetalningar till företag och organisationer och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:SfU1 s. 23 f.). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i upp- drag (Fi 2016:08, dir. 2016:61) att utvärdera tillämpningen av bidrags- brottslagen (2007:612) och de effekter som lagen har fått. Utredaren hade även i uppdrag att utvärdera lagen (2008:206) om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar i välfärdssystemen. Mot bakgrund av resultatet av utvärderingen hade utredaren att ta ställning till om det finns behov av ändringar i bidragsbrottslagen eller lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen och i så fall lämna förslag till nödvändiga författningsändringar. Även att lämna förslag till andra åtgärder för att motverka felaktiga utbetalningar inrymdes i utredarens uppdrag. överlämnade Utredningen om utvärdering av bidragsbrottslagen betänkandet Bidragsbrott och underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering (SOU 2018:14) till regeringen. Utredningen föreslår bl.a. att tillämpnings- området för både bidragsbrottslagens och lagen om under- rättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen ska utvidgas. Betänkandet har remitterats. Remisstiden gick ut . Ärendet bereds i . Punkten är inte slutbehandlad. om felaktiga utbetalningar inom socialförsäk- ringen 2016/17:51, bet. 2016/17:SfU10 redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 15). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör se till att regelbundet mäter storleken på felaktiga utbetalningar och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:SfU10 s. 5 f.). Regeringen beslutade att tillsätta Delegationen mot överutnyttjande av felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen (Fi 2016:07, dir. 2016:60). Utredningen har bl.a. i uppdrag att genomföra en omfattningsstudie av felaktiga utbetalningar. I direktivet framgår att delegationen bör pröva om det är möjligt och lämpligt att använda sig av tidigare tillämpade metoder eller om nya metoder behövs för att bedöma omfattningen. Regeringen avser att avvakta utredningens betänkande och därefter återkomma till . Uppdraget ska slutredovisas till regeringen . Punkten är inte slutbehandlad. Trygg och säker vård för barn och unga som vårdas utanför det egna hemmet 2016/17:59, bet. 2016/17:SoU11 redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 17). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om generell tillståndsplikt*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att samma krav på tillstånd som gäller för enskilda för att yrkesmässigt bedriva verksamhet inom även ska gälla för offentlig verksamhet och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:SoU11 s. 7 f.). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9 avsnitt 6.4.2 s. 108) redovisade regeringen att tillkännagivandet var slutbehandlat och angav följande. Kommuner och privata aktörer inom har olika roller och ansvar. Kommunerna har ett lagstadgat ansvar att till- handahålla socialtjänst åt medborgarna. Därutöver kan privata aktörer ansöka om tillstånd för att vara verksamma inom . tillståndsprövning säkerställer att grundläggande krav är uppfyllda och syftar även till att förhindra oseriösa aktörer. ansvar innebär även att de är huvudmän för socialtjänstverksamhet som överlämnas till privata utförare, och har det yttersta ansvaret för den individuella insatsen vid köp av enstaka platser. kommunerna alltid måste utöva någon form av kontroll för att kunna uppfylla sina skyldigheter. Tillståndskravet verkar som ett komplement till den kontroll som kommunerna ansvarar för, i syfte att säkerställa kvaliteten och lämpligheten hos ägare och ledning. Vad gäller start av socialtjänstverksamhet i regi bedömer regeringen att samma behov av tillståndsprövning inte föreligger som för enskild verksamhet. Ett viktigt skäl till detta är den lagstadgade skyldigheten och det yttersta ansvaret att tillhandahålla välfärdstjänster. Med detta kommer även kunskap och kompetens inom socialtjänstverksamhet, vilket privata aktörer som söker sig till branschen inte alltid har. regeringen att ett tillståndskrav skulle innebära en inskränkning i den kommunala självstyrelsen, utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till Ett tillståndskrav för socialtjänstverksamhet skulle därmed inte vara förenligt med den grundlagsfästa proportionalitets- principen i regeringsformen (14 kap. 3 § RF). innebära en detaljstyrning av ett redan lagstadgat ansvar. riskera att försvåra för kommuner att utveckla ny verksamhet som snabbt och effektivt kan bemöta förändrade lokala behov. Kvaliteten i vården och omsorgen är en central fråga för regeringen. Det handlar om att verksamheten ska följa lagstiftningen och att de kvinnor, män, flickor och pojkar som har kontakt med får det stöd de behöver. finns olika krav i lagar, förordningar och myndighetsföreskrifter som verksamheterna ska förhålla sig till, och de kvalitetskrav som genom författning styr är omfattande. Att kommuner inte behöver söka tillstånd för verksamhet som drivs i egen regi, innebär inte att kraven är lägre vad gäller tjänsternas kvalitet. Oavsett om tillståndsplikt är ett krav eller inte utövar Inspektionen för vård och omsorg tillsyn över både offentlig och enskild verksamhet. Den statliga tillsynen innebär en granskning av att verksamheten uppfyller de krav och mål som formulerats i lagar och andra föreskrifter. Kvalitetskraven är desamma oavsett regi. Det pågår ett omfattande arbete för att stärka kvaliteten inom social- tjänstens olika verksamhetsområden. olika myndigheter för att stödja kunskapsutveckling i . Denna stärkta kunskapsstyrning är ett initiativ av regeringen. surser och ökad reglering för att säkerställa en tillräcklig bemanning är andra initiativ från regeringen. har därefter ställt sig bakom vad utskottet anför i betänk- andet, med anledning av regeringens bedömning i budgetpropositionen för 2018, om att tillkännagivandet inte är slutbehandlat (bet. 2017/18:SoU1, 2017/18:121). Punkten står därför åter som öppen. att återkomma till i budgetpropositionen . Motioner under allmänna motionstiden /16 och 2016/17, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 18). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 3 om ökat samarbete mellan vården och apoteken*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska återkomma till med ett förslag om att utveckla modeller för ett ökat samarbete mellan vården och apoteken och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:SoU6 s. 9 f.). I propositionen Kvalitet och säkerhet på apoteksmarknaden framgår att regeringen bedömer att det bör genomföras en försöksverksamhet med en farmaceutisk tjänst på öppenvårdsapotek (prop. 2017/18:157 s. 91–98). Detta redogör regeringen för i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 9 avsnitt 3.5 s. 43 f.) och punkten är genom det slutbehandlad. Punkt 4 om 24-timmarsregeln*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör se över regelverket för handel med läkemedel i fråga om 24-timmarsregeln i förhållande till distributörerna och återkomma till med ett förslag och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:SoU6 s. 9 f.). I propositionen Kvalitet och säkerhet på apoteksmarknaden (prop. 2017/18:157) föreslås att huvudansvaret för att beställda läkemedel för en enskild kund kan expedieras flyttas från apoteken till partihandlare med läkemedel. Detta redogör regeringen för i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 9 avsnitt 3.5 s. 44) och punkten är genom det slutbehandlad. Punkt 20 om returrätt för läkemedel*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska återkomma till med ett förslag om rätt för apoteken att returnera läkemedel och till- kännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:SoU6 s. 31 f.). I propositionen Kvalitet och säkerhet på apoteksmarknaden (prop. 2017/18:157) lämnas förslag om en lagreglerad rätt för apoteken att returnera läkemedel. Detta redogör regeringen för i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 9 avsnitt 3.5 s. 44) och punkten är genom det slutbehandlad. Motioner under allmänna motionstiden /17, bet.2016/17:FöU7 redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 24). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 27 om krisberedskapen inom sjukvården*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör göra en översyn av de konsekvenser som den resursbrist som lett till stabsläge vid flera sjuk- hus skulle få vid en extraordinär händelse med stor belast- ning på samhällets vårdresurser och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:FöU7 s. 84 f.). Regeringen har i regleringsbrevet gett i uppdrag att, i linje med tillkännagivandet, analysera vilken kapacitet svensk sjuk- vård har vid överbeläggningar eller akut personalbrist samt vilka konse- kvenser sådan resursbrist skulle få vid en extraordinär händelse. Uppdraget har redovisats och bereds i . Punkten är inte slutbehandlad. Motioner under allmänna motionstiden /17, bet. 2016/17:SoU10 redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 25). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 5 om att utveckla patientlagen*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ta initiativet till en översyn av patientlagen med syfte att stärka patientens ställning och återkomma till , och tillkännagett detta för regeringen (bet. s.21 f.). Regeringen avser att återkomma till i samband med Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 15 om att utveckla vårdavtalet i den specialiserade öppen- vården*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med förslag om att utveckla vårdavtalet i den specialiserade öppenvården och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:SoU10 s. 47 f.). Regeringen har tillsatt utredningen för en mer jämlik vård (S 2017:08, dir. 2017:128). Med utgångspunkt i tillitsbaserad styrning ska utredaren analysera och överväga olika alternativ när det gäller vilka styrsystem för hälso- och sjukvården som bäst överensstämmer med målsättningarna i hälso- och sjukvårdslagen och principen om vård efter behov på lika villkor till hela befolkningen. Det innefattar att med denna utgångspunkt även se över lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV. Utredningen ska också följa upp och redovisa om skillnader i vårdutnyttjande varierar mellan patientgrupper med olika socioekonomiska förutsättningar. Uppdraget har delredovisats i betänkandet Styrning och vårdkonsumtion ur ett jämlikhetsperspektiv – Kartläggning av socioekonomiska skillnader i vårdutnyttjande och utgångspunkter för bättre styrning (SOU 2018:55). fick utredaren i tilläggsuppdrag att analysera hur ett långsiktigt hållbart system för så kallade nätdoktorer kan skapas, med beaktande av principer om en behovsstyrd vård. fick utredningen förlängd utredningstid och ska redovisa sitt arbete . Punkten är inte slutbehandlad. Samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård Motioner under allmänna motionstiden /17, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 35). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om samlat omhändertagande av de mest sjuka äldre och kroniskt multisjuka patienterna*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med förslag om det samlade omhändertagandet i vården och omsorgen av de mest sjuka äldre och kroniskt multisjuka patienterna och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:SoU18 s. 5). Regeringen har beslutat ett tilläggsdirektiv (dir. 2017:97) till utredningen om samordnad utveckling för god och nära vård (S 2017:01). Tilläggsdirektivet innehåller ett uppdrag att utreda och lämna förslag på hur samverkan mellan primärvården och den kommunala hälso- och sjukvården och omsorgen kan underlättas och hur gränssnittet mellan dessa verksamheter bör se ut. I utredningens ursprungliga uppdrag ligger också att ta fram ett nationellt uppdrag för primärvården, vilket är av stor vikt för det samlade omhändertagandet för äldre. Utredningen har lämnat ett första delbetänkande 2017. Ytterligare ett delbetänkande lämnades , God och nära vård – En primärvårdsreform (SOU 2018:39). Utredningen kommer att redovisa uppdraget de fick i tilläggsdirektivet om samverkan mellan primärvården och den kommunala hälso- och sjukvården och omsorgen i sitt slutbetänkande . Regeringen har vidare i skrivelsen Framtidens äldreomsorg – en natio- nell kvalitetsplan (skr. 2017/18:280) behandlat frågor som rör sjuka äldre. Skrivelsen överlämnades till . Regeringen har också beslutat om till kom- muner och landsting för samverkan vid utskrivning från sjukhus samt har avsatts i vårändringsbudgeten (prop. 2017/18:99) för att bidra till ökad kunskap om lagstiftningen och de verktyg som finns för en välfungerande samverkan. Punkten är inte slutbehandlad. om statens styrning genom riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården 2016/17:110, bet. 2016/17:SoU19 redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 38). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om bortre tidsgräns*: har ställt sig bakom det som ut- skottet anför om att regeringen i fortsättningen bör fastställa en bortre tids- gräns när nya riktade statsbidrag införs och tillkännagett detta för rege- ringen (bet. 2016/17:SoU19 s. 6 f.). Regeringen avser att återkomma till senast i samband med budgetpropositionen . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 2 om uppföljning och effektutvärdering*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen i fortsättningen bör ut- forma riktade statsbidrag på ett sätt som underlättar uppföljning och effekt- utvärdering och tillkännagett detta för regeringen (bet. s. 6 f.). Regeringen avser att återkomma till senast i samband med Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 3 om översyn*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör göra en översyn av befintliga riktade statsbidrag som saknar en tidsgräns och tillkännagett detta för regeringen 2016/17:SoU19 s. 6 f.). Regeringen avser att återkomma till senast i samband med Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 4 om systematisk process*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att staten bör ta fram en nationell övergripande plan för att få till stånd en systematisk process vid beslut om införande av nya riktade statsbidrag och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:SoU19 s. 6 f.). Regeringen har tillsatt en utredning om genom- förandet av ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård (S 2018:12, dir. 2018:95). I utredningen ingår bl.a. att stödja utvecklingen av nära och regelbundna samråd mellan regeringen och sjuk- Syftet med dessa samråd är att föra en strukturerad dialog om behov, utmaningar och insatser på området. konsekvens av samråden är att den statliga styrningen har förutsättningar att bli tydligare. I den statliga styrningen ingår bl.a. riktade bidrag till sjuk- Utredningen ska redovisa sitt uppdrag senast den Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 5 om prestationsbaserade statsbidrag*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om prestationsbaserade statsbidrag och till- kännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:SoU19 s. 6 f.). Regeringen avser att återkomma till senast i samband med Punkten är inte slutbehandlad. Vissa frågor om läkemedelsregistret 2016/17:145, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 39). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 2 om en nationell läkemedelslista*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör fullfölja arbetet med att ta fram en nationell läkemedelslista och tillkännagett detta för rege- ringen (bet. 2017/18:SoU2 s. 5 f.). Regeringen har beslutat propositionen Nationell läke- medelslista (prop. 2017/18:223). Punkten är slutbehandlad. Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken 2016/17:188, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 49). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om samlat helhetsgrepp om funktionshinderspolitik*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att det behöver tas ett samlat helhetsgrepp om funktionshinderspolitiken och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2017/18:SoU5 s. 10). Regeringen delar uppfattning att det behövs en helhetssyn på de olika delsystem som omfattar den enskilda människan oavsett funk- tionsnedsättning för att funktionshinderspolitiken ska fungera fullt ut i