prop · H603140 · 2019-06-18 00:00:00 — För dessa kategorier tas exem pel på mål fram. Inom infrastruktur används exempelvis måtten belägg ningsgrad och kvalitetsindex. Ju högre beläggningsgrad desto större nytta ger infrastrukturen, medan kvalitets index används för att mäta använda rens uppfattade nytta. I bolag som verkar utan konkurrens är kvalitets och kundmätningar särskilt viktiga eftersom det inte finns något naturligt omvandlingstryck på bolaget att verka mer effektivt. fastställdes upp dragsmål för och , totalt finns tio bolag med beslutade upp dragsmål i den statliga bolagsportföl jen, se tabell till höger. Inga nya pro jektet påbörjades på grund av regeringsbildningen. Uppdragsmål och utfall ska redovisas i bolagets årsredovisning. Uppfölj ning av uppdragsmål sker dels som en del av bolagsgruppens löpande arbete, dels vid ägardialoger mellan företrädare för ägaren och bolaget där utfallet gentemot målen diskute ras, liksom eventuella åtgärder som planeras för att nå målen. Väsentligt förändrade förutsättningar kan aktu alisera en översyn av målen. Under ägardialogen följs även kostnadsut vecklingen upp för att genomföra samhällsuppdraget och uppfylla uppdragsmålen. Bolag som fått beslutade uppdragsmål V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 8 , Stra- tegi och Verksamhets- utvecklingsdirektör . U P P D R A G S M Å L S T R AT E G I O C H M Å L har fått nya uppdragsmål och ekonomiska mål Regeringen tar initiativ till att konso- lidera de svenska industriforsk- ningsinstituten i syfte att göra dem I samband med att en fusion inom genomfördes bedömde ägaren i samråd med att tidpunkten var lämplig för att fastställa uppdrags- mål samt ekonomiska mål för bola- get. Ett genomgripande målprojekt genomfördes parallellt med en hållbarhetsanalys. Uppdragsmål samt ekonomiska mål fastställdes på extra bolagsstämmor res- pektive . resulterade i sex upp- dragsmål som bedöms relevanta i förhållande till RISE:s särskilt beslutade samhällsuppdrag och uppdragsmålen utgör också en viktig utgångspunkt för att kunna fastställa relevanta ekonomiska mål. Projektet resulterade i en samsyn mellan bolaget och ägaren kring samtliga målområden. Vissa målnivåer kommer att fastställas först –20, då bolaget haft möjlighet att införa mätning- arna och skapa referensvärden. Syftet med uppdragsmålen är att tillsammans på ett balanserat sätt målsätta och mäta de olika syften som RISE:s särskilt beslutade sam- hällsuppdrag är avsett att uppnå. Varje enskilt uppdragsmål utgör ett styrmedel inom ett för relevant område. •Omsättning från konkurrensut- satta forskningsmedel inom ska i relation till total omsättning uppgå till •Näringslivsintäkter från små/ medelstora företag ska i relation till totala näringslivsintäkter överstiga en viss lägsta nivå i procent som fastställs 2020 •Omsättning från projekt med tvärvetenskaplig involvering ska i relation till total omsättning från RISE:s projektportfölj uppgå till en viss lägsta nivå i procent som fastställs 2019 •Beläggningsgraden på test- och demonstrationsanläggningar ska ligga inom ett visst målintervall som fastställs 2019 •I RISE:s kundundersökning ska indexet ”Innovationspartnerför- måga” uppnå ≥ positiva svar •I RISE:s kundundersökning ska Nöjdkundindex uppnå ≥ positiva svar är vinstdrivande men inte vinstutdelande. De ekonomiska målen syftar till att styra mot en hög grad av effektivitet och affärsmässighet inom ramen för sitt samhällsuppdrag. •Nettoskuldsättningsgrad: 0– Med stöd av ett särskilt beslutat samhällsuppdrag att samordna och utveckla statens ägarintressen samt att stärka och förnya instit- utssektorn skapas ett holdingbolag som får namnet . I samband med detta överförs SP från att vara ett av staten direkt ägt bolag till att bli ett helägt dotterbolag till . I syfte att ge en mer kostnadseffek- tiv och ändamålsenlig organisa- tionsstruktur justeras RISE:s upp- drag till att även inkludera operativ verksamhet. , värl- dens första fullskaliga testmiljö för framtidens trafiksäkerhet, startar sin verksamhet . Innventia, SP och Swedish ICT går samman under det gemen- samma varumärket blir ensam ägare till instituten. tillträder som ny vd . Elektroniklaboratoriet Awitar fär- digställs. Awitar är en viktig investe- ring för att fortsatt ska vara en stark innovationspartner till svensk fordonsindustri. får i uppdrag av regeringen att etablera och driva ett elektromobilitetscenter samt starta ett Substitutionscentrum som ska öka kunskapen om farliga ämnen och på så sätt bidra till att dessa byts ut. Omstruktureringen av slutförs genom att det tidigare holdingbola- get fusioneras med det tidigare SP Det är en utmaning att hitta mål som på ett balanserat och lättförståeligt sätt mäter hur väl ett så brett institut som levererar i förhållande till ägarnas direktiv och förväntningar. Men med utgångspunkt i tidigare internt arbete inom kring mätning av innovationspartnerskap kunde vi snabbt skapa en god förståelse för vår breda verksamhet. Jag tycker den slutliga paletten av uppdragsmål ger en bra och balanserad bild hur vi mäter verksamhet, där vi väger in aspekter av kund, forskning, balans mellan olika segment, relevansen i vår test- bäddsverksamhet och inte minst hur väl vi utnyttjar bredden i vår verk- samhet för att adressera de komplexa samhällsutmaningarna.” och det sammanslagna bolaget blir moderbolag i . förvärvar två tredjedelar av forskningskoncernen . De i Swerea ingående instituten IVF, SICOMP, SWECAST och delar av KIMAB går samman med . och etablerar , en testbädd för elektromobili- tet, med stöd av regeringen och i samverkan med industriparter. Sammantaget innebär regeringens satsning och industriparternas åtaganden att en investering om görs i satsningen. V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 8 S T R AT E G I O C H M Å L M Å L U P P F Ö L J N I N G Måluppföljning är ett viktigt redskap i statens aktiva förvaltning. Genom att regelbundet jämföra bolagens prestation med fastställda mål kan staten som ägare utvärdera och bidra till bolagens utveckling. Ekonomiska mål och utfall %, om inget Avkastning eget kapital, om inget annat anges om inget annan anges om inget annat anges -52,2 -6,06 0,6–0,93 -10–503 -34,33 -34,4 -0,85 -12,46 -53,03 0,5–1,03 -0,13 0,3–0,53 0,3–0,63 0,7–1,53 -55,312 -3,5 1)Avkastning på operativt kapital exklusive värdeförändringar. 2) Rörelsemarginal. 3) Skuldsättningsgrad, % eller ggr. 4) Andel av årets resultat justerat för resultat och skatt hänförligt till pensionstillgångar och pensionsförpliktelser. 5) EBITDA-marginal. 6) Avkastning på operativt kapital. 7) EBT-marginal. 8)Nettoskuld/EBITDAR. 9) Avkastning på eget kapital, baserat på resultat efter skatt efter återläggning av värdeförändringar och uppskjuten skatt. 10)Direktavkastning. 11) Eget kapital ska uppgå till . 12) EBIT oavsett redovisningsstandard ska vara positivt, utfall i . 13) Solid kreditvärdering på lång sikt och utdelning om av fritt kassaflöde, exklusive licenser, från kvarvarande verksamhet. 14)Avkastning på sysselsatt kapital.15) Internt tillförda medel/justerad nettoskuld.16) ROIC. Avkastning eget kapital, om inget annat anges om inget annat anges 17)Total kapitalrelation och kärnprimärkapitalrelation ska under normala förhållanden uppgå till över kommun- icerade kapitalkrav, vilket för den totala kapitalrelationen motsvarar ett mål om och för kärnkapitalrelation ett mål om . 18) Total kapital- relation ska under normala förhållanden uppgå till mellan över kommunicerade kapitalkrav: 17,7–19,. V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 8 M Å L U P P F Ö L J N I N G S T R AT E G I O C H M Å L Samhällsuppdrag, uppdragsmål och utfall för respektive bolag presenteras i mer detalj i bolagsöversikterna på sidorna 39–86. Överlevnadsandel högre än kontrollgruppen Ökning av omsättning för kunder högre än kontrollgruppen Ökning av förädlingsvärde högre än kontrollgruppen Andel som uppfattar som uteslutande marknadskompetterande Andel kvinnor högre än kontrollgruppen Andel personer med utländsk bakgrund högre än kontrollgruppen Antal båtar under bokningssäsong Reguljär passagerartrafik ska bedrivas under hela högsäsongen Andel sluss- och brovaktarhus som har åretruntstandard (till 2020) Bibehålla kanalens trädallé och återplantera till ursprungligt antal Antal olyckor på grund av anläggningens skick Kundnöjdhet (index) ≥4 (av 5) för fyra kundkategorier 4,4 / 4,6 / 4,0 / 3,6 Andel omsättning konkurrensutsatta forskningsmedel Andel omsättning näringslivsintäkter från SMF Andel samverkan genom tvärvetenskapliga projekt Utnyttjandegrad av test- och demoanläggningar Innovationspartnerförmåga (positiva svar) Nöjdkundindex (NKI) (positiva svar) Kundundersökning mervärde av exportkrediter (positiva svar) Intressentdialog för främjande av konkurrenskraft Svarstid 112 (sekunder) Servicenivå, svar 112 Servicenivå, svar 112 Tid till identifierat hjälpbehov (sekunder) Nöjda kunder, (index) Intressentdialog för främjande av svenska intressen Återrapportering av andel nöjda resenärer Återrapportering av antal passagerare inrikes (miljoner) Återrapportering av antal passagerare utrikes (miljoner) Återrapportering av antal utrikesdestinationer Återrapportering av antal haverier eller allvarliga tillbud Återrapportering av koldioxidavtryck (kton) Ökad omsättning per investering Ökning över en period Ökad lönsamhet per investering Ökning över en period Klimatavtryck, portföljens estimerade utsläpp av C02e (kton) Transparens och regelefterlevnad avseende skatter Andel kvinnor i ledande befattning per investering Andel investeringar orealiserbara med kommersiell finansiering Nöjd kund index (NKI) Positiv utveckling (index 2017:62,0) Återrapportering av alkoholkonsumtion (l per capita / bolagets andel) 9,0 / 62, *Målet fastställdes på årsstämman 2018 och rapporteras första gången i årsredovisningen . **Målnivån fastställdes på årsstämman 2019 och rapporteras första gången i årsredovisningen . Uppfyllnad av mål på portföljnivå 2018 Målet delvis uppfyllt1 Målet ej uppfyllt Inget beslutat mål/målnivå 1)Bolaget har flera relevanta mål varav vissa är uppfyllda. V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 8 S T R AT E G I O C H M Å L S T R AT E G I S K A M Å L F Ö R H Å L L B A R T F Ö R E TA G A N D E Strategiska mål för hållbart företagande Hållbart företagande integreras i bolagsstyrningen för att främja en långsiktigt hållbar värdetillväxt. Bolagen med statligt ägande ska agera föredömligt och integrera håll- barhetsperspektiv i verksamheten genom att styrelsen fastställer strategiska mål för ett hållbart företagande. Staten som ägare har en hög ambi tionsnivå för hållbart företagande. Utgångspunkten är att bolagen med statligt ägande genom sina affärs modeller ska bidra till värdeskapande på ett sätt som gynnar en långsiktigt hållbar utveckling. Det innebär att bolagen, utifrån sin bransch och de marknader de verkar på, ska identi fiera och minimera risker för negativ påverkan av sina verksamheter men även ta tillvara nya affärsmöjligheter och innovativt tänkande för ett håll bart värdeskapande. Genom att den statliga bolagsportföljen är en stor och viktig del av närings liv kan bolagens agerande tjäna som exempel för andra företag. Inom området hållbart företagande ska bolagen med statligt ägande agera föredömligt, vilket inkluderar ett stra tegiskt och transparent arbete med samarbete i fokus. Vägledande i detta arbete är internationella riktlinjer och även Agenda 2030 och de globala målen för en hållbar utveck ling. Agenda 2030 är en gemensam agenda för världens länder med 17 globala mål för en hållbar utveckling som gäller . Alla samhällets aktörer är viktiga i genomförandet av Agenda 2030 och näringslivet har en central roll. Det innefattar även bola gen med statligt ägande som ska ana lysera målen för att identifiera vilka de genom sin verksamhet påverkar och kan bidra till. Regeringen menar att ett proak tivt och integrerat hållbarhetsarbete bidrar positivt till bolagens utveck ling. Det är styrelsens ansvar att inte grera hållbart företagande i bolagets affärsstrategi. Det innebär att bolaget ska utgå från sin affär, och i förekom mande fall sitt särskilt beslutade sam hällsuppdrag, i fastställandet av målen och strategier för att uppnå dessa mål. Uppföljningen av strategiska mål för hållbart företagande som fastställts av bolagsstyrelserna är en del av bolags förvaltningens löpande arbete. Regeringen har definierat ett antal kva litetskrav för de strategiska målen för hållbart företagande. •få och övergripande, •relevanta för bolagets affärsverk samhet och hållbarhetsutmaningar, •relevanta för bolagets särskilt beslutade samhällsuppdrag (när samhällsuppdrag finns), •långsiktiga och utmanande, •uppföljningsbara (behöver inte vara kvantifierbara), samt •tydliga och enkla att kommunicera. Uppföljning med hjälp av hållbarhetsanalys gör bolagsspecifika hållbarhetsanalyser för att utvärdera bolagens arbete med hållbart företagande. Hållbarhetsana lysen utgår från en bred omvärldsana lys som beaktar globala trender, risker samt möjligheter kopplade till den värdekedja bolaget verkar i. Utöver att bidra med kunskap till äga ren har resultatet från hållbarhetsana lysen fler användningsområden. Det ligger till grund för dels det aktiva Teknikutveckling, Klimatförändring, ”best practices” Bolagets och styrelsens arbete med hållbart företagande är en separat process V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 8 S T R AT E G I S K A M Å L F Ö R H Å L L B A R T F Ö R E TA G A N D E S T R AT E G I O C H M Å L Statens fastighetsbolag i fokus –19 har bolagsför- valtningen genomfört en hållbar- hetsanalys av flera av de bolag med statligt ägande som har en fastighetsrelaterad verksamhet (Akademiska Hus, Jernhusen, Spe- cialfastigheter och Swedavia). Det övergripande syftet med hållbar- hetsanalysen är att säkerställa att bolagen lever upp till regeringens högt ställda förväntningar inom området hållbart företagande. I det här fallet syftade analysen även till att identifiera gemensamma fokus- områden för att öka både ägarens och bolagens kunskaper och dela erfarenheter av smarta lösningar och arbetssätt. Bygg- och fastighetsbranschen står för en betydande del av energiförbrukning och i linje med detta har bolagen generellt sett haft ett stort fokus på att minska energiförbrukningen. Analysen visade att de statligt ägda fastig- hetsbolagen har kommit långt med att minska energiförbrukningen och samtliga bolag har mål som mäts och följs upp. En tydlig trend såväl inom branschen som hos de statligt ägda fastighetsbolagen är ett ökat fokus på den sammanlagda klimatbelastningen i byggproces- sen. Att det är rätt angreppssätt stöds av en rapport från Kungl. () och Byggingenjörer ”Klimatpåverkan från byggpro- cessen, 2018” som visar på att klimatbelastningen är lika stor i byggprocessen som vid driften av huset under . Flera av de statligt ägda fastighetsbolagen är också medlemmar i regeringens initiativ Fossilfritt där en gemensam färdplan för bygg- och anläggningssektorn har till syfte att bidra till branschens utveckling mot klimatneutralitet till 2045. Socialt ansvar är ytterligare en vik- tig fråga för statens fastighetsbolag och därför undersöktes även hur bolagen hanterar de hållbarhets- risker som finns kopplade till entre- prenörsledet i byggbranschen. Analysen av fastighetsbolagen i den här frågan pågick parallellt med en bredare dialog där bolagsförvalt- ningen under ledning av dåvarande närings- och innovationsminister sammankallade vd och styrelseordförande i ett antal portföljbolag för att diskutera hälsa och säkerhet. Precis som vid andra hållbarhets- analyser som görs av bolag med statligt ägande har de rekommen- dationer som identifierades pre- senterats för respektive styrelse i bolagen med fastighetsrelaterad verksamhet. Arbetet kommer sedan att följas upp i ägardialoger men också i separata möten mellan bolag och ägare med särskilt fokus på hållbarhetsfrågor. Hållbarhetsanalysen som genomförts av de statliga fastighetsbolagen har visat att vi delar ett flertal utmaningar i våra affärsverksamheter. En av sektorns största utmaningar är att möta den klimatomställning som krävs för att nå ett hållbart samhälle. Akademiska Hus målsättning om att nå en klimatneutral verksamhet ställer stora krav på samverkan med många andra aktörer och tillsammans med våra stora satsningar på digitalisering och innovation driver vi utvecklingen i en positiv riktning. Som statligt bolag har vi kraft och möjlighet att använda vår position som byggherre och sätta långsiktigheten i fokus.” ägandet i form av styrelsenominerings processen, dels dialogen mellan ägaren och bolaget vilket ger förutsättningar för en långsiktig och konsekvent styr ning av bolagen. Hållbarhetsanalysen är också en viktig del i processen att ta fram ekonomiska mål och uppdrags mål eftersom den minskar risken för målkonflikter. Samarbete för ökat värdeskapande Samverkan mellan olika aktörer bidrar till mer kunskap och bättre, mer innovativa lösningar. Därför förväntas bolag med statligt ägande bedriva ett aktivt arbete såväl i den egna verksamheten som i sam arbete med affärspartners, kunder, leverantörer och övriga intressenter i syfte att främja kunskapsöver föring och innovativa samarbeten inom området hållbart företagande. Bolag med statligt ägande ska agera ansvarsfullt och arbeta aktivt för att följa internationella riktlinjer om miljöhänsyn, mänskliga rättig heter, arbetsvillkor, antikorruption och affärsetik. Vägledande i bolagens arbete är Agenda 2030. bolagen arbeta aktivt för att följa rikt linjer såsom Global Compact, FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter samt riktlinjer för multinationella företag. V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 8 S T R AT E G I O C H M Å L S T R AT E G I S K A M Å L F Ö R H Å L L B A R T F Ö R E TA G A N D E Statens ansvar som ägare antog för mänsk- liga rättigheter FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Grundpelarna för de vägledande principerna är: 1.Statens skyldighet att skydda de mänskliga rättigheterna. Företagens ansvar att respektera de mänskliga rättigheterna, vilket innebär att deras verksamhet inte ska bidra till kränkningar av mänsk- uttrycker att stater bör vidta ytterli- gare åtgärder för att motverka att före- tag som ägs eller kontrolleras av staten kränker de mänskliga rättigheterna. Detta med utgångspunkt i att stater som äger eller kontrollerar företag har störst möjlighet att säkerställa att relevanta riktlinjer, lagar och regler om respekten för de mänskliga rättig- heterna tillämpas. Mänskliga rättigheter är en integrerad del i svenska statens ägarpolicy och bolagsstyrningen. Fokus på mänskliga rättigheter i styrningen av bolag med statligt ägande har stärkts, exempel- vis genom en vägledning för styrelser i bolag med statligt ägande om för- väntningarna på företagens arbete inom området mänskliga rättigheter samt styrelsens roll och ansvar. liga rättigheter och att företagen ska agera för att förhindra detta. Möjlighet att få sin sak prövad för det fall rättigheterna inte respekteras. Den fjärde principen under pelare ett riktas till stater som ägare och få sin sak prövad om Världssamfundet har antagit en gemensam agenda för hållbar utveckling med 17 globala mål som gäller . Ambitionsnivån för bolagens arbete inom området hållbart företagande har fortsatt att höjas genom att FN:s Agenda 2030 med 17 globala mål för hållbar ut- veckling har inkluderats i statens ägarpolicy. ägande ska analysera de globala målen och identifiera de mål som de genom sin verksamhet påverkar och bidrar till. Utmaningar och möjligheter för ett hållbart värdeskapande Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling är ett tydligt exempel på hur utmaningar och möj- ligheter hänger samman. Näringslivet har en central roll i genomförandet av agendan och företagen uppma- nas att använda sin kreativitet och innovationsförmåga för att bidra. Näringslivet har en nyckelroll för att hitta lösningar på de utmaningar som finns på miljö- och klimatom- rådet, för att skapa ett mer jämställt arbetsliv och för att säkerställa acceptabla arbetsvillkor och respekt för mänskliga rättigheter. En viktig utgångspunkt för de statligt ägda bolagen är etablerade internationella riktlinjer för hållbart företagande. vill att bolag med statligt ägande ska vara med och visa vägen framåt och har därför inkluderat krav och förväntningar på bolagen i statens ägarpolicy, som slår fast att interna- riktlinjer, Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling ska vara vägledande för de statligt ägda bolagens arbete med hållbart företagande. de globala målen och identifiera de mål som respektive bolag genom sin verksamhet påverkar och bidrar till. Regeringen ser hållbart företagande som en viktig affärsstrategisk fråga. Kortsiktiga och långsiktiga strategier hänger ihop och de beslut som fattas ska vägledas av omsorgen om bolagets framtida position i en hållbar V E R K S A M H E T S B E R Ä T T E L S E F Ö R B O L A G M E D S T A T L I G T Ä G A N D E 2 0 1 8 S T R AT E G I S K A M Å L F Ö R H Å L L B A R T F Ö R E TA G A N D E S T R AT E G I O C H M Å L Bolagen förväntas därför enligt om Agenda 2030 och de 17 globala fortlöpande genomförs mellan före- ägarpolicyn även identifiera affärs- trädare för ägaren och bolagen. möjligheter som bidrar till att uppnå ningen bland annat initierat en serie de globala målen. workshops på temat Agenda 2030 Det finns en rad exempel på hur med representanter från bolagen de statligt ägda bolagen tagit sig an i syfte att öka det gemensamma arbetet med de globala målen och där de redovisar sitt arbete i sin kansliet arbetar med att på olika sätt arbete kommer också att följas upp årsredovisning eller på sina webb- inspirera och höja bolagens kunskap inom ramen för de ägardialoger som PostNord väljer få, verksamhetsnära hållbarhetsmål med framtidsperspektiv Snabbt växande e-handel, minskade brevvolymer och en bransch i digita- liseringens epicentrum. ligheten för PostNord och det ställer krav på ett tydligt hållbarhetsarbete för att hitta rätt riktning för framti- den. Den bakgrunden och en dialog med intressenter har lett fram till tre av FN:s globala hållbarhetsmål för att ringa in arbetet. De första två är mål 11, ”Hållbara städer och samhällen” och mål 9, ”Hållbar industri, innovationer och infrastruktur” som fångar in huvud- uppdraget. PostNord ska fortsätta att vara en hållbar affärspartner för sina kunder och ha tillförlitliga leve- ranser som skapar möjligheter, även i glesbefolkade områden. Mål nummer 8, ”Anständiga arbets- villkor och ekonomisk tillväxt” repre- senterar en risk som PostNord ser för framtiden. Kraven på transporter är att de ska vara snabba, billiga och hållbara, men det kan vara en svår kombination. Hållbarheten, både den miljömässiga men kanske främst den sociala, riskerar att gå bakåt med otrygga anställningar och ”gig-ekonomi”. PostNord vill fortsätta erbjuda bra villkor för alla medarbe- tare och har bland annat startat två projekt för nyanlända: det ena hand- lar om hjälp att ta lastbilskörkort, det andra om att erbjuda arbete på halvtid i kombination med studier i svenska. gröna kretslopp av pengar Genom att samverka med andra aktörer på bostadsmarknaden kan bidra till att göra den mer hållbar. har prioriterat fyra av FN:s globala hållbarhetsmål (8, 11, 12 och 13), vilka utgör en integre- rad del av bolagets styrmodell. Enligt står bostadssektorn för av den totala energiförbrukningen Att påskynda omställ- ningen till mer energieffektiva fastigheter är därför viktigt för att nå nationella och internationella klimatmål.