prop · H603101 · 2019-04-15 00:00:00 — Ersättning inom det statliga personskadeskyddet -3,3 -2,4 -2,3 -8,7 Ersättning för höga sjuklönekostnader -3,0 -2,8 -2,9 Utgiftsområdet omfattar ersättningar vid sjukdom och funktionsnedsättning, bl.a. sjuk- penning, rehabiliteringspenning, aktivitets- och sjukersättning, handikappersättning och bidrag för sjukskrivningsprocessen. Inspektionen för socialförsäkringen. (2,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2017 blev utfallet (2,) lägre. Utgifter för sjukpenning och rehabilitering blev lägre än beräknat Utfallet för anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabi- litering m.m. blev , vilket är (3,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Skillnaden beror främst på att antalet utbetalda nettodagar för sjukpenning blev lägre än beräknat. betalades sjukpenning ut för 54,4 miljoner nettodagar, vilket är 1,7 mil- joner nettodagar färre än beräknat. Begreppet nettodag innebär t.ex. att med halv ersättning räknas som en nettodag. Även utgifterna för rehabiliteringspenning blev lägre. betalades rehabiliteringspenning ut för 1,5 miljoner nettodagar, vilket är 0,6 miljoner nettodagar (26,) färre än beräknat. Aktivitets- och sjukersättningar lägre än budget Utfallet för anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersätt- ningar m.m. blev . Det är (2,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror i huvudsak på att färre personer fick aktivitets- eller sjukersättning jämfört med vad som antogs i beräkningen till statens budget. Antalet mot- tagare av sjukersättning var lägre än beräknat och antalet mottagare av aktivitetsersättning var lägre än beräknat. Omregistrering av livräntetagare medförde högre utgifter än beräknat Utfallet för anslaget 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet blev 39 miljoner kro- nor. Det är (17,) högre än vad som anvisades i statens budget. Det statliga personskadeskyddet är en försäkring som bl.a. gäller för den som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller med- verkar i räddningstjänst. Den gäller också för den som är häktad, intagen på kriminalvårdsanstalt eller andra liknande institutioner. Försäkringen gäller normalt för sjukdom eller skada som inträffat i samband med tjänst i eller de nordiska länderna. Vid skada som ger bestående nedsättning av arbetsförmågan kan livränta betalas ut till den försäkrade. För att korrigera tidigare felaktigt gjorda registreringar om- registrerade ett antal livräntetagare från anslag 1:4 Arbetsskade- ersättningar m.m. till anslag 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet. Det medförde ett högre antal livräntetagare inom det statliga personskadeskyddet och att utgifterna blev högre än vad som ursprungligen beräknats i statens budget. anvisade därför ytterligare i enlighet med propositionen Vårändringsbudget . Utfallet för anslaget 1:6 Bidrag för sjukskriv- ningsprocessen blev , vilket är (8,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror främst på att utgifter för försäkringsmedicinska utredningar, bidrag till hälso- och sjukvården samt arbetsplatsnära stöd blev lägre än beräknat. Utfallet för anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader blev , vilket är (5,) högre än vad som anvisades i statens budget. Det beror på att arbetsgivare var berättigade till högre ersättning än vad som ursprungligen beräknats. I enlighet med propositionen Höständringsbudget anvisade därför ytterligare . Utfallet för anslaget 2:1 blev , vilket är (3,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror framför allt på svårigheter att rekrytera personal inom vissa verksamheter i samband med hög personal- omsättning. Utgifter för sjukpenning och rehabilitering blev lägre än föregående år Jämfört med föregående år blev utfallet på anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. (0,) lägre. Det beror främst på lägre utgifter för rehabiliterings- penning. Andelen sjukfall som får rehabiliterings- penning har minskat och antalet utbetalda nettodagar för rehabiliteringspenning minskade med 0,4 miljoner nettodagar (19,4 pro- cent) jämfört med . Minskningen beror bl.a. på en förtydligande tolkning av 31 kap. 8 § socialförsäkringsbalken. Den nya tillämpningen innebär att rehabiliteringspenning enbart kan betalas ut i den omfattning som den arbets- livsinriktade åtgärden förhindrar arbete. har den som deltagit i en arbetslivsinriktad åtgärd fått hel rehabiliteringspenning vid helt nedsatt arbetsförmåga, oavsett om deltagandet varit på hel- eller deltid. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Tabell 2.61 Statistik över sjukpenning och sjuktal Antal personer som fick varav kvinnor med sjukpenning varav män med sjukpenning på varav kvinnor med sjukpenning varav män med sjukpenning på Antal startade sjukfall, sjukpenning, netto (miljoner Andel pågående sjukfall med psykiatriska diagnoser, procent, Antalet personer som fick sjukpenning minskade från 203 070 personer till 198 544 personer för samma månad 2018, vilket motsvarade en minskning för män och för kvinnor. Antalet per- soner med sjukpenning på normalnivå minskade med 2 857 (2,). Vidare minskade antalet personer som fick sjukpenning på fortsättnings- nivå, dvs. sjukfall längre än , med 1 390 (2,). Antalet pågående sjukfall som är längre än har dock ökat, vilket i huvudsak beror på att den bortre tidsgränsen i sjuk- försäkringen avskaffades . Fler kvinnor än män får sjukpenning. Andelen kvinnor som fick sjukpenning uppgick till . Inflödet av nya sjukfall mäts med viss efter- släpning. I genomsnitt startade 48 300 sjukfall , vilket är en ökning jämfört med . har sjukfallens varaktighet minskat något. ökade antalet sysselsatta, vilket medförde att antalet personer som omfattas av S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Trots detta minskade antalet nettodagar med sjukpenning totalt med 2,5 pro- cent jämfört med . Andelen pågående sjukfall med psykiatriska diagnoser ökade 2018 och var , vilken kan jämföras . avslogs av initiala an- sökningar om sjukpenning jämfört med 3,1 pro- cent under föregående år1. Andelen avslag för män minskade från 2017 till 2,7 pro- cent . För kvinnor uppgick andelen avslag till 2018, vilket kan jämföras föregående år. Andelen avslag under pågående sjukfall minskade också. berodde av de avslu- tade sjukfallen på ett avslag jämfört med 6,0 pro- cent . Andelen avslag för män minsk- ade från . För kvinnor minskade andelen avslag från . Utgifterna för aktivitets- och sjukersättningar minskade Utfallet för anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersätt- ningar m.m. blev (3,9 pro- cent) lägre än 2017, vilket främst beror på att färre personer fick aktivitets- eller sjukersättning. Försäkrade i åldrarna 19–som har en stadigvarande nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom, skada eller funktionsnedsättning kan ha rätt till sjukersättning. Antalet personer som hade sjukersättning uppgick till 260 967 (154 383 kvinnor och 106 584 män), vilket är en minskning med 15 715 personer (5,) jämfört med . Minskningen beror på att många har lämnat förmånen till följd av att de fyllt som antalet nybeviljade sjukersättningar har varit lågt. fick 5 534 personer sjukersätt- ning . Det är en minskning med 191 personer (3,) jämfört med . Andelen avslag vid ansökan om sjukersättning var (70,för kvinnor och för män) . Föregående år uppgick andelen avslag till (67,för kvinnor och för män)2. 1Definitionen av avslag vid initial ansökan om sjukpenning har ändrats och jämförelsetalen har räknats om med anledning av detta. Aktivitetsersättning kan beviljas personer i åldrarna 19–som har långvarigt nedsatt arbetsförmåga eller på grund av en funktions- nedsättning behöver för att avsluta sin skolgång. Ersättningen är alltid tidsbegränsad och kan beviljas för maximalt i taget. uppgick antalet personer med aktivitets- ersättning till 31 351, vilket är en minskning med 4 944 personer (13,) jämfört med . har 5 505 personer (2 588 kvinnor och 2 917 män) nybeviljats aktivi- tetsersättning. Det är 966 personer (14,) färre än 2017. Andelen avslag vid olika former av ansökan om aktivitetsersättning har ökat. uppgick andelen till (26,7 pro- cent för kvinnor och för män). Mot- svarande avslagsandel var (21,för kvinnor och för män). Efter en lagändring finns möjlighet att få sjukersättning , vilket också bidrar till att antalet personer med aktivitetsersättning minskar. kunde man inte få sjukersättning förrän . uppgick antalet personer som fick sjuk- eller aktivitetsersättning sammanlagt till 292 318 personer. Det är en minskning jämfört med föregående år. Antalet kvinnor som fick sjuk- eller aktivitetsersättning var 168 915 personer, vilket var en minskning jämfört med . Antalet män som fick sjuk- eller aktivitetsersätt- ning uppgick till 123 403 personer, vilket är en minskning jämfört med . Ohälsotalet och sjukpenningtalet minskade 2018 Ohälsotalet är ett mått på utvecklingen inom hela sjukförsäkringen . 2Definitionen av avslag har ändrats 2018 och jämförelsetalen har räknats om med anledning av detta. Det definieras som antal utbetalda nettodagar med sjukpenning, arbetsskadesjukpenning, reha- biliteringspenning, sjukersättning och aktivitets- ersättning per registrerad försäkrad (16–). är omräknade till nettodagar. var ohälsotalet per försäkrad, vilket är en minskning 2017. Ohälsotalet har minskat för kvinnor och för män. Sjukpenningtalet anger hur många frånvaro- dagar som ersätts med sjukpenning eller rehabiliteringspenning per registrerad försäkrad (16–) exklusive personer med hel sjuk- eller aktivitetsersättning. är omräknade till nettodagar. var sjukpenningtalet , vilket är en minskning . Kvinnor har i likhet ett högre sjukpenningtal (12,8) än män (6,7). Lägre utfall för arbetsskadeersättningar jämfört med föregående år Utfallet för anslaget 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m.blev , vilket är (6,) lägre än 2017. Det beror främst på att antalet egenlivräntor enligt arbetsskadeförsäkringen minskade med jämfört med . Tabell 2.63 UO 10 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet har beslutat om ett beställningsbemyndigande på . De utestående åtagandena uppgick till . S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 Tabell 2.64 Övriga krediter i utbetalning av ersättning för vård i RiR 2018:9 Nekad sjuk- och aktivitets- ersättning – effekter på inkomst och hälsa har granskat vilka effekter ett nekande av sjukersättning eller aktivitetsersätt- ning har för individens inkomster, hälsa och användning av sjukförsäkringen. Regeringen har i skrivelsen om att nekas sjukersättning och aktivi- tetsersättning (skr 2018/2019:8) redovisat vilka åtgärder som vidtagits med anledning av gransk- ningsrapporten. Granskningsrapporten är där- med slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2018/19:SfU12, rskr. 2018/19:57). RiR 2018:11 Bedömning av arbetsförmåga vid psykisk ohälsa – en process med stora utmaningar har granskat sjukskrivnings- processen och det stöd som ansvariga myndig- heter ger läkare i primärvården i deras försäk- ringsmedicinska uppdrag. Regeringen har i skrivelsen om bedömning av arbetsförmåga vid psykisk ohälsa (skr. 2018/19:14) anfört att kan vara ett underlag i det uppdrag som den tidigare regeringen givit och om att dessa ska verka för att samarbetet och dialogen mellan och hälso- och sjuk- vården förbättras när det gäller sjukskrivnings- processen och läkarintygen (S2018/00530/SF). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har tillkännagett som sin mening att regeringen gör en översyn av det försäkrings- medicinska beslutsstödet och modell för försäkringsmedicinsk analys. Över- synen ska avse handläggningen vid psykiatriska S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 diagnoser och särskilt vid samsjuklighet (bet. 2018/19:SfU13, rskr. 2018/19:145). RiR 2018:22 Försäkringsmedicinskt beslutsstöd –ett stöd för vid psykisk ohälsa? har granskat om det försäkrings- medicinska beslutsstödet har påverkat hur läkare anger sjukskrivningsdiagnoser och hur Försäk- ringskassan använt stödet i hand-läggningen av försäkringsärenden. Regeringen har i skrivelsen om försäkringsmedicinskt beslutsstöd (skr. 2018/19:27) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har tillkännagett som sin mening att regeringen gör en översyn av det försäkrings- medicinska beslutsstödet och modell för försäkringsmedicinsk analys. Över- synen ska avse handläggningen vid psykiatriska diagnoser och särskilt vid samsjuklighet (bet. 2018/19:SfU13, rskr. 2018/19:145). S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 2.4.11 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Tabell 2.65 UO 11 Anslag -2,0 -2,9 Utgiftsområdet omfattar ersättning vid ålderdom (garantipension, bostadstillägg till pensionärer samt äldreförsörjningsstöd) och ersättning vid dödsfall (omställningspension, änkepension och särskild efterlevandepension samt garantipension till dessa förmåner). Inkomstrelaterad ålders- pension redovisas i avsnitt 2.4.31. (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (0,). Antalet pensionärer med garantipension något lägre än föregående år Utgifterna för anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension uppgick till , vilket är (1,) lägre än föregående år. Minskningen beror bl.a. på att det är fler äldre pensionärer med garantipension som avlider i förhållande till inflödet av nya pensionärer med garantipension. Nya ålders- pensionärer har inkomstgrundad pension i större utsträckning än äldre ålderspensionärer, vilket påverkar antalet med garantipension, eftersom garantipension avräknas mot inkomstpension. Den genomsnittliga inkomstrelaterade ålders- pensionen är högre för yngre och nyblivna pensionärer jämfört med de äldre som redan uppbär pension. pensionärer som inte har tjänat in någon inkomstrelaterad ålderspension alls successivt bland de nyblivna pensionärerna. Ungefär 659 000 ålderspensionärer hade garantipension vid utgången av 2018, vilket är ca 4 000 färre än föregående år. utbetalda garantipensionen uppgår till 2018, vilket är en minskning med 200 kronor3 jämfört med . Totalt av dem som har garantipension är kvinnor och är män. I har garantipensionen tidigare ansetts omfattas av om samordning av trygghetssystem, vilket gjort att den även har betalats ut till pensionärer som bor utanför inom EU/EES och . EU-dom- stolen klargjorde dock i en dom att den svenska garantipensionen är en s.k. minimiförmån enligt artikel 58 i EU:s förordning 883/2004 och därmed bl.a. saknar exporträtt enligt . Domen medförde att det saknades författningsstöd för att fortsätta betala ut garantipension vid bosättning i annat land än i . beslutade dock (prop.2017/18:275; 2018/19:SfU8 rskr. 2018/19:6) att utbetalningarna av garanti- pension till personer bosatta i /EES eller skulle fortsätta , i avvaktan på ny svensk lagstiftning. betalades totalt till 72 000 personer utanför . Av dessa var 41 000 kvinnor och 3 har ändrat beräkningsmetod för bl.a. genomsnittligt årsbelopp. Jämförelsetalen har ändrats med anledning av detta. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 31 000 män. bodde ungefär 17 300 av dessa personer i , ca 5 300 personer i och ca 5 300 personer i . Utgifterna för anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna uppgick till , vilket är (5,) lägre än föregående år. Utgifterna för änkepension svarar för den större delen av utgifterna under anslaget. Änkepensionssystemet är under avveck- ling och antalet personer med änke- pension minskar successivt. minskade antalet med ca 11 700 personer, till ca 241 600 personer, vilket medförde att de totala utgifterna för anslaget minskade. Fler pensionärer får bostadstillägg Utgifterna för anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer uppgick till , vilket är (10,) högre än 2017. Ökningen beror på att bostads- tillägget har höjts 2018. Både ersättningsnivån och taket för boendekostnad har höjts. Antalet pensionärer med bostadstillägg uppgick till ca 291 000 personer, vilket är ca 4 000 personer fler än 2017. var det genomsnittliga årsbeloppet , vilket är en ökning med Ökad invandring medför högre utgifter för äldreförsörjningsstöd De personer som är och bosatta i , men som inte får sina grundläggande försörjningsbehov tillgodosedda genom andra förmåner inom det allmänna pensionssystemet, är berättigade till äldreförsörjningsstöd. Utfallet för anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd blev , vilket är (7,) högre än föregående år. Det beror, förutom på ökad invandring, på att det är en större andel av dem som är födda eller senare som får äldreförsörjningsstöd. Till skillnad från dem som är födda eller tidigare är de inte berättigade till garantipension efter att ha bott i då det krävs en bosättning för full garantipension. Antalet personer med äldreförsörjningsstöd ökade jämfört med och uppgick till 24 000 personer 2018. Det genom- snittliga årsbeloppet ökade och uppgick till 2018. Tabell 2.66 Övriga krediter likviditet i handeln med fondandelar har beslutat om en övrig kredit inom utgiftsområdet. Krediten är på och avser behov av likviditet i handeln med fondandelar. Utnyttjad kredit uppgick till vid utgången av 2018. iakttagelser – årlig revision har fått en revisions- berättelse med upplysning avseende sin årsredo- visning . Avsnitt 4.12 i resultatredovisningen innefattar, i enlighet med regleringsbrev för myndigheten, en redovisning av inkomstpensionens finansiella ställning och utveckling. Avsnittet innehåller, utöver information från myndighetens finansiella redovisning, även information från andra aktörer samt prognosuppgifter. Uppgifter från andra aktörer och prognoser har inte granskats av . RiR 2018:32 Förvaltningen av premie- pensionssystemet – kostnadseffektivitet för spararnas bästa? har granskat om förvaltningen av premiepensionssystemet fungerat som det är tänkt, med fokus på om systemet är kostnads- effektivt för spararnas bästa. Regeringen gör i skrivelsen om förvaltningen av premiepensions- systemet (skr. 2018/19:80) en annan bedömning än och vidtar därför inte några åtgärder med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 2.4.12 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Tabell 2.67 UO 12 Anslag -9,4 -38,8 -2,7 Vårdbidrag för funktionshindrade barn -4,5 Utgiftsområdet omfattar bl.a. barnbidrag, föräldraförsäkring och bostadsbidrag. Utfallet för utgiftsområdet uppgick till Det är (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2017 blev ut- gifterna (7,) högre. Utgifterna för föräldraförsäkring blev högre än anvisat Utfallet för anslaget 1:2 Föräldraförsäkring blev , vilket är (2,) högre än anvisat i statens budget. Det beror framför allt på att antalet använda nettodagar för föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning blev högre än vad som ursprungligen beräknades. Begreppet nettodag innebär t.ex. att med halv ersättning räknas som en nettodag. Antalet dagar med föräldrapenning blev högre än beräknat. Det högre nyttjandet beror delvis på en regeländring i föräldrapenningen som infördes . Regeländringen innebar en begränsning av antalet föräldrapenningdagar som får sparas för tid efter att barnet har fyllt . Föräldrar till barn födda och 2015 har ökat sitt uttag av föräldrapenning jämfört med föräldrar som omfattas av den tidigare lagstift- ningen, vilket har medfört högre utgifter än vad som tidigare beräknats . Dessutom blev antalet använda dagar för tillfällig föräldra- penning högre än beräknat. en har ett samband med en utbredd influensa- period. Med anledning av de högre utgifterna för föräldraförsäkringen anvisade ytter- ligare i enlighet med propositionen Höständringsbudget . Utgifter för underhållsstöd, adoptionsbidrag och vårdbidrag blev lägre än anvisat Utfallet för anslaget 1:3 Underhållsstöd blev , vilket är (9,) lägre än anvisat i statens budget. Minskningen beror främst på att färre barn fått underhållsstöd samt ett lägre utbetal- ningsbelopp per barn och månad än vad som beräknats. Antalet barn med underhålls- stöd uppgick i genomsnitt till 198 758 vilket var en minskning . Minskningen beror på att fler föräldrar sköter betalningen av underhåll för barn på egen hand, utanför underhållsstödssystemet, samt att underhållsstöd vid växelvist boende avskaffats med vissa övergångsbestämmelser. Utfallet för anslaget 1:4 Adoptionsbidrag blev (38,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror främst på att antalet utbetalda bidrag blev lägre än beräknat. genomfördes 185 adoptioner till via de svenska adoptions- organisationerna. Året innan förmedlades 240 adoptioner. Utfallet för anslaget 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn blev 4 072 miljoner kro- nor, vilket är (4,) lägre än anvisat i statens budget. S k r . 2 01 8 / 1 9: 1 0 1 betalas ut i hel eller delvis omfattning. Att utfallet blev lägre än beräknat beror bl.a. på att fler vårdbidrag med lägre omfattning betalades ut än beräknat samt fördröjningar i handläggningen. Höjt barnbidrag medförde ökade utgifter jämfört med Utgifterna för anslaget 1:1 Barnbidrag blev (16,) högre än 2017. Ökningen beror främst på att det allmänna barnbidraget har höjts med (19,0 pro- cent) till och barn fr.o.m. . Höjd medelersättning medförde högre utgifter för föräldrapenning jämfört med föregående år Jämfört med 2017 blev utgifterna för anslaget 1:2 Föräldraförsäkring (5,) högre. Anslaget finansierar för- månerna föräldrapenning, tillfällig föräldrapen- ning och graviditetspenning. Det var framför allt utgifterna för föräldrapenning som ökade. Utgifterna för föräldrapenning utgjorde 72,9 pro- cent av utgifterna för anslaget och ökade med (4,) jämfört med . Antalet ersättningsdagar med föräldra- penning minskade totalt och uppgick till 55,1 miljoner dagar . Den främsta förklaringen till att utgifterna trots detta har ökat är att fler män har tagit ut föräldra- penningdagar än tidigare till följd av detta samt att antalet dagar med högsta ersättningsnivå har ökat. Den genomsnittliga medelersättningen per dag för föräldrapenningen ökade utgifterna . Den genomsnittliga medel- ersättningen var för kvinnor per dag och för män per dag. Skillnaden beror dels på inkomstskillnader mellan könen, dels på att kvinnor använder fler lägstanivå- och grund- nivådagar än män. Utgifterna påverkas även av fördelningen av föräldrapenningdagar mellan män och kvinnor. tog män ut av föräldrapenningdagarna. Det är en högre andel än 2017 då männen tog ut av dagarna. Utgifterna för tillfällig föräldrapenning blev (7,) högre än 2017. Det beror bl.a. på att antalet uttagna nettodagar ökade . Medelersättningen för tillfällig föräldrapenning ökade och uppgick till per dag. Fler barn med barnpension, efterlevandestöd och vårdbidrag medförde ökade utgifter Utgifterna för anslaget 1:5 Barnpension och efterlevandestöd blev , vilket är (2,) högre än föregående år. Barnpension och efterlevandestöd betalas ut till barn vars ena eller båda föräldrar har avlidit. Utgiftsökningen förklaras främst av ett ökat antal barn som får barnpension samt stor invandring av ensamkommande barn och unga , vilket påverkat utvecklingen av efterlevandestödet. Jämfört med föregående år ökade utgifterna för anslaget 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn med (3,). betalades vårdbidrag ut för 21 695 flickor och 43 865 pojkar. Ökningen jämfört med var för flickor och för pojkar. Lägre utgifter för pensionsrätt för barnår Utgifterna för anslaget 1:7 Pensionsrätt för barnår minskade med (1,) jämfört med . Utgifterna för anslaget styrs av antalet barn i åldern 0–, inkomstbasbeloppets utveckling, timlöneutvecklingen och ränte- utvecklingen. Avgiften består av en preliminär avgift samt ett regleringsbelopp som täcker av- vikelsen mellan det preliminära belopp som tagits ut och den faktiska avgiften. Det lägre utfallet förklaras främst av ett lägre regleringsbelopp jämfört med föregående år. Färre hushåll med bostadsbidrag medförde lägre utgifter jämfört med föregående år Utgifterna för anslaget 1:8 Bostadsbidrag blev , vilket är 90 miljoner kro- nor (1,) lägre än föregående år. Jämfört med föregående år minskade antalet barnhushåll och antalet ungdomshushåll .