prop · H60397 · 2019-04-10 00:00:00 — Utvärderingarna visade på positiva effekter på individnivå jämfört med när etableringsansvaret låg hos kommunerna.47 Däremot kunde man inte fastställa någon skillnad i effekt mellan kvinnor och män. Istället kunde man konstatera stora könsskillnader vad avser sannolikheten att vara 2009/10:60, s. 25–26. 43Ibid, s. 30. 44Ibid, s. 35. 45Ibid, s. 107. 46Regeringen, uppdrag till att utvärdera etableringsreformen för vissa nyanlända invandrare samt Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen. 47Se m.fl. 2015, 2016, 2017. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N sysselsatt samt i årlig löneinkomst.48 Arbetsförmedlingens uppdrag omfattade bland annat att redovisa hur kvinnors behov av etableringsinsatser tillgodosetts. I Arbetsförmedlingens återrapportering, efter det att etableringsreformen infördes, konstaterade inga märkbara skillnader mellan kvinnor och män i vilka aktiviteter som de tog del av. Däremot bekräftades att väntan på barnomsorg fördröjde kvinnors möjlighet att påbörja aktiviteter.49 Arbetsförmedlingen, har i senare redovisning visat att av dem som lämnade etableringsuppdraget 2016, slutförde lågutbildade kvinnor i lägre grad än män sin etableringsplan och att det behövs särskilda åtgärder för att dessa kvinnor inte ska lämna arbetskraften.50 Detta ligger i linje med (2018) som visade att kvinnor i lägre grad än män deltar i aktiviteter som motsvarar ett arbetsmarknadspolitiskt program inom etableringsperioden samt att kvinnor i högre grad än män lämnar arbetskraften51 då de lämnar Arbetsförmedlingen.52 Även andra studier har visat på könsskillnader i utrikes föddas arbetsmarknadsetablering och särskilt inom etableringsuppdraget.53 (2017) undersökte jämställdheten inom etableringsuppdraget. Studien visade att kvinnor är underrepresenterade i hela etableringsuppdraget samt får ta del av färre yrkesutbildningar, valideringsinsatser och subventionerade anställningar. framhöll att om etableringsinsatser inte bättre når kvinnor, kommer skillnader mellan kvinnor och män med stor sannolikhet att fortsätta vidgas och en stor grupp kvinnor kommer aldrig nå ekonomisk självständighet.54 48För en kunskapsöversikt avseende tidigare svenska studier av introduktionsinsatser se m.fl. 2017. Man kan konstatera att det i tidigare studier av effekter av introduktionsinsatser för nyanlända inte har funnits några tydliga positiva resultat, åtminstone inte för kvinnor. 49Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens återrapportering nyanländas etablering – reformens 2011, s. 29. 50Wickström Östervall, L., Har vi större problem med nyanlända kvinnors etablering och beror det i så fall på ett systemfel? Working paper 2017:6, s.17. 51En fördjupad analys av de som har lämnar Arbetsförmedlingen av annan känd eller okänd orsak har genomförts. Personerna ska inte ha varit inskrivna hos Arbetsförmedlingen och sedan mäts utfallen , det vill säga efter påbörjat etableringsuppdrag. 52Riksrevisionen, Förberedande och orienterande utbildning – uppföljning av deltagare inom etableringsuppdraget, Rapport: 2018:12. 53Se till exempel , 2017; m.fl., 2017; , 2018. 54Dahlin, Snabbspår och stickspår en jämställdhetsgranskning av etableringsinsatser i budgetpropositionen , s. 6. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T S I N T E G R E R I N G A V I N T E G R A T I O N S P O L I T I K E N 3Flyktingar och flyktinganhöriga kvinnor och män i Arbete och egen försörjning är avgörande för möjligheten att komma in i det svenska samhället. Fördjupad kunskap om utrikes födda kvinnor och män med svag förankring på arbetsmarknaden är därför viktig. Svag förankring på arbetsmarknaden kan mätas på olika sätt. har med hjälp av registerdata tagit fram tre mått på olika grad av svag arbetsmarknadsförankring; de som saknar arbete, de som varken arbetar eller studerar samt de som saknar egen försörjning, se faktaruta nedan. Med dessa mått har , 2005, 2010 och 2015, undersökt arbetsmarknadsförankringen hos samtliga kvinnor och män i åldern 18–59 som kommit till som flyktingar eller flyktinganhöriga och som vid mättillfället har varit folkbokförda i i minst fem sammanhängande år. Jämförelser har gjorts med, ett representativt urval om av, motsvarande inrikes födda kvinnor och män. Urvalet har gjorts mot bakgrund av att individen är nyanländ och därmed inte har rätt till riktade insatser. har individerna vistats i landet så länge att många bör ha trätt in på arbetsmarknaden. Vidare är det efter många som lämnar arbetslivet, så de har uteslutits i analysen. Vi har också undersökt hur kvinnor och män som varken arbetar eller studerar försörjs samt vilka långsiktiga konsekvenser som svag arbetsmarknadsförankring kan få. Tre mått på svag arbetsmarknadsförankring 1. Omfattar individer där summan av löne- och näringsinkomster understiger ett prisbasbelopp under ett kalenderår. Varken arbetar eller studerar Omfattar individer som saknar arbete enligt punkt 1 ovan, och som inte heller har varit registrerade i någon pågående utbildning (mäts ). Individer som uppfyller dessa kriterier och uppbär föräldrapenning i kombination med att de året före mättillfället hade löne- och näringsinkomster överstigande ett prisbasbelopp inkluderas dock inte. Omfattar individer som helt saknar löne- och näringsinkomster och skattepliktiga transfereringar (exklusive föräldrapenning) och ingår i ett hushåll som inte uppbär ekonomiskt bistånd. I hushållet måste någon annan medlem ha en positiv disponibel inkomst. * Individer som uppfyller dessa villkor men uppbär föräldrapenning under mätåret räknas in endast om de året före saknade arbete enligt mått 1. * Detta villkor ställs för att inte personer som flyttat från inte ska räknas med. Not: Måtten överlappar varandra på så sätt att mått 3 är en delmängd av mått 2 som i sin tur är en delmängd av mått 1. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.1Kvinnor och män med svag förankring på arbetsmarknaden uppgick antalet flyktingar och flyktinganhöriga kvinnor och män (med aktuell ålder och vistelsetid) till cirka 290 000 personer, varav drygt 135 000 kvinnor och knappt 155 000 män. av kvinnorna och av männen saknade arbete. Nära var fjärde kvinna och var femte man varken arbetade eller studerade. En liten grupp om , med jämn könsfördelning, saknade egen försörjning (diagram 2). Andelen kvinnor och män med svag arbetsmarknadsförankring har minskat . Skillnaderna mellan könen är dock relativt stora, framför allt när det gäller de som saknar arbete (diagram 2). Könsskillnaderna har varierat och var som lägst 2010; de förefaller dock överlag ha ökat . av både kvinnliga och manliga flyktingar och flyktinganhöriga som varit i saknade helt egen försörjning 2015. Att sakna egen försörjning kan innebära en utsatt situation. Gruppen kommer dock att lämnas utanför analysen hädanefter; denna grupp behöver studeras med andra metoder än registerstudier. Den fortsatta analysen fokuserar på de som varken arbetar eller studerar (mått 2). Diagram 2 Andel flyktingar och flyktinganhöriga med svag förankring på arbetsmarknaden, tre mått, , 2010 och 2015, fördelat på kvinnor och män Källa: egna beräkningar. Not: För antal och andel individer se tabell 1 för mått 2 samt tabell 1 och 2 i underlag a för mått 1 och 3. Tabell 1 visar att könsskillnaderna har ökat för både flyktingar och flyktinganhöriga. Könsskillnaderna är betydligt större bland dem som kommit till som flyktinganhöriga och uppgick till nära R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T S I N T E G R E R I N G A V I N T E G R A T I O N S P O L I T I K E N För inrikes födda har motsvarande könsskillnad emellertid tydligt minskat från 2005 till 2015. Tabell 1 Antal och andel som varken arbetar eller studerar , 2010 och 2015 Totalt flyktingar & flyktinganhöriga Totalt flyktingar & flyktinganhöriga Totalt flyktingar & flyktinganhöriga Källa: egna beräkningar. Not: Beräkningar för inrikes födda har gjort på ett representativt urval om av befolkningen. Den rapporterande frekvensen för inrikes födda är uppräknad för att motsvara hela befolkningen, se underlag a för en mer detaljerad beskrivning av detta förfarande. Motsvarande siffror har även plockats fram med en regression av poolade data för att studera statistisk signifikans. Samtliga andelar i procent är signifikanta på enprocentsnivå. En förklaring till könsskillnaderna skulle kunna vara så kallade sammansättningseffekter. I och med att flyktingmottagandet har ökat kommer det vid de senare mättillfällena finnas fler individer som har varit förhållandevis i och som inte hunnit etablera sig i samma utsträckning som de som varit längre i landet. Det kan också vara så att de som flytt till kommer från delvis andra länder. För att undersöka detta vidare skattas därför sannolikheten att varken arbeta eller studera där vi kontrollerar för skillnader i vissa bakgrundsfaktorer som kan vara viktiga för arbetsmarknadsförankringen såsom till exempel ålder, vistelsetid, bostadskommun och födelseregion.55 55För att tillåta att en och samma faktor kan spela olika roll för kvinnors respektive mäns integration skattas regressionerna separat för kvinnor respektive män. Jämförelsegrupperna utgörs av inrikes 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 2 visar den skattade ”översannolikhet”56 som flyktingar respektive flyktinganhöriga har för att varken arbeta eller studera jämfört med inrikes födda. Resultaten visar att det har skett en betydande minskning vad gäller denna översannolikhet för både kvinnor och män, såväl för de som kommit som flykting som för de som kommit som flyktinganhöriga. Översannolikheten jämfört med inrikes födda kvinnor, för kvinnor som kommit till som flykting har i det närmaste halverats . Samma utveckling gäller för kvinnor som kommit som anhörig till flykting. För männen är utvecklingen inte lika tydlig, men överlag har det också för denna grupp skett en förbättring (tabell 2). Översannolikheten att varken arbeta eller studera jämfört med inrikes födda män, minskade med för både manliga flyktingar och flyktinganhöriga. Tabell 2 Översannolikheten att varken arbeta eller studera för flyktingar och flyktinganhöriga jämfört med inrikes födda , 2010 och 2015 0.193*** 0.148*** 0.190*** 0.132*** 0.158*** 0.163*** 0.0985*** 0.0735*** 0.0926*** 0.0514*** Källa: egna beräkningar. Not: Stjärnorna efter estimatet illustrerar en signifikansnivå motsvarande p <0,01. Se tabell 3–8 för deltagarsammansättningen för individerna som är inkluderade i sannolikhetsskattningen samt tabell 11, 14 och 17 för hela regressionstabeller i underlag a. födda kvinnor respektive män. Kontrollvariabler är: ålder, ålder i kvadrat, senaste invandringsår, bostadskommun, boende i utanförskapsområde samt födelseregion. Uppgifter om utbildningsnivå och arbetslöshetshistorik inkluderas inte i skattningarna för att de samvarierar med utfallsmåttet och därför riskerar att snedvrida skattningen. Vi har även estimerat motsvarande regressioner på poolade data, det vill säga där både kvinnor och män inkluderas i samma skattning, men denna specifikation visar sig problematisk. För en mer ingående beskrivning av tillvägagångssätt och metodologiska avvägningar, se underlag a. 56Begreppet översannolikhet används för att förtydliga den förhöjda risken för att sakna arbete och inte vara studerande för flyktingar och flyktinganhöriga jämfört med inrikes födda. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T S I N T E G R E R I N G A V I N T E G R A T I O N S P O L I T I K E N Även om analysen visar betydande förbättring för flyktingar och flyktinganhöriga jämfört med inrikes födda individer, så kvarstår könsskillnader.57 var skillnaden mellan kvinnor och män som kom till som flyktingar samt för flyktinganhöriga (tabell 2).58 Analysens tyder på att det funnits negativa sammansättningseffekter mellan åren som åtminstone delvis kan förklara könsskillnaderna i resultat mellan tabell 1 (som visar en negativ utveckling) och tabell 2 som anger en mer positiv utveckling. 3.2Försörjning och ekonomisk standard för de som varken arbetar eller studerar Analysen har hitintills visat att det är relativt många flyktinginvandrade och flyktinganhöriga kvinnor och män som i varken arbetar eller studerar. har studerat vilka olika försörjningsslag som förekommer hos dem samt hos inrikes födda som inte heller arbetar eller studerar. Hushållens ekonomiska standard har också undersökts. Förekomsten av olika försörjningsslag visas i diagram 3. Andelen flyktingar och anhöriga kvinnor och män som bor i hushåll som mottar barnbidrag visar att kvinnorna i mycket högre utsträckning än männen bor tillsammans med barn. Det är också betydligt vanligare att kvinnor, jämfört med män, har andra försörjningsslag knutna till barn, framförallt bostadsbidrag och föräldrapenning. Män har å andra sidan i större utsträckning försörjning från förvärvsarbete, arbetsmarknadsstöd och utvecklingsersättning. Sammantaget visar detta att inom gruppen som varken arbetar eller studerar står manliga flyktingar och flyktinganhöriga närmre arbetsmarknaden än kvinnorna. 57Eftersom det är två separata skattningar, en för kvinnor och en för män, är det inte möjligt att fastställa statistiskt signifikanta skillnader mellan kvinnor och män. 58Notera att dessa könsskillnader, baserade på estimaten från sannolikhetsskattningen, inte kan jämföras med tabell 1. Detta eftersom sannolikhetsskattningen använder inrikes födda individer som referensgrupp och estimatet behöver tolkas med hänsyn till det. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 3 Förekomst av olika försörjningsslag för flyktingar och flyktinganhöriga samt inrikes födda som varken arbetar eller studerar , andel Källa: egna beräkningar. Not: Förvärvsinkomst, sjukpenning och sjukersättning, arbetsmarknadsstöd, utvecklingersättning och föräldrapenning redovisas på individnivå medan resterande försörjningsslag är hushållsbaserade. Inrikes födda kvinnor och män som varken arbetar eller studerar har i större utsträckning än flyktingar och flyktinganhöriga inkomst från förvärvsarbete. Även om fler inrikes födda kvinnor än män får föräldrapenning är könsskillnaderna inte lika markanta som bland flyktingar och flyktinganhöriga. Det är färre inrikes R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T S I N T E G R E R I N G A V I N T E G R A T I O N S P O L I T I K E N födda som bor i hushåll med barnbidrag, vilket tyder på att de också är äldre än gruppen flyktingar och flyktinganhöriga. För gruppen flyktingar och flyktinganhöriga, kvinnor och män sammantaget, var det av de som varken arbetade eller studerade 2015 som levde i ett hushåll med låg ekonomisk standard. För inrikes födda i samma situation var motsvarande andel (se tabell 18 och 24 i underlag a). 3.3Långsiktiga konsekvenser av lågt arbetskraftsdeltagande De könsskillnader och avståndet till inrikes födda när det gäller arbetsmarknadsförankring, försörjning och ekonomisk standard som beskrivs ovan reser frågor om vilka långsiktiga konsekvenser detta får för individer och för offentliga finanser. har gjort beräkningar av hur sysselsättning och inkomster förväntas utvecklas för att besvara detta. Detta avsnitt bygger på analys från underlagsrapporten ekonomiska standard – särskilt fokus på kvinnor, se underlag b för fullständig rapport. Urvalet består av de som invandrat till 2014–2017 samt de som förväntas invandra 2018–201959 från de vanligaste flyktingländerna.60 och som var födda –2000 (alltså i åldern 19–när beräkningarna börjar).61 Vidare görs ett representativt urval av inrikes födda för att möjliggöra jämförelser. Den långa beräkningsperioden gör det möjligt att få en bild av hur sysselsättning och inkomster utvecklas under arbetslivet och efter pensionen, även för de yngsta invandrarna. Avsnittet beskriver den utveckling som kan väntas för dessa grupper om dagens mönster när det gäller utbildningsbeslut, arbetsmarknads- och löneutveckling samt försörjningssystem består. I detta avsnitt benämns kvinnor och män från länder med lågt och medelhögt HDI fortsättningsvis ”utrikes födda”. 3.3.1 Förvärvsarbete och ekonomisk standard under arbetslivet Diagram 4 beskriver förvärvsfrekvensen för de som var yngst och äldst (19–respektive 49–) vid beräkningens starttidpunkt (2020) över förväntade kvarvarande livslängd. 59Dessa års uppgifter bygger på SCB:s befolkningsprognos. 60Länderindelningen är SCB:s indelning baserat på Human Development Index. Gruppen från länder med låg och medelhög HDI överensstämmer relativt väl med gruppen som invandrat som flyktingar och flyktinganhöriga. 61Notera att det i detta avsnitt är ett annat urval än i föregående avsnitt. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 4 Prognos för åren 2020–2100 över andelen förvärvsarbetande över livet för den yngsta respektive äldsta åldersgruppen Låg/medel HDI kvinnor Låg/medel HDI män Källa: beräkningar (SESIM). Not: Avser inrikes födda samt invandrade 2014–2019 från länder med lågt och medelhög HDI. Andelen utrikes födda kvinnor och män som förvärvsarbetar beräknas ligga betydligt under inrikes födda under hela prognosperioden. Könsskillnaderna för utrikes födda är relativt små i jämförelse med detta. Den yngsta gruppen utrikes födda kvinnor beräknas komma att gå om männen vad gäller förvärvsfrekvensen vid ungefär 50-års ålder, vilket förklaras av att de förväntas utbilda sig i större utsträckning än männen. Inkomstutvecklingen beräknas följa förvärvsfrekvensen. Kombinerat med att utrikes och inrikes födda kvinnor och män beräknas, baserat på dagens förhållanden, få olika löneutveckling kommer utrikes födda kvinnor och män emellertid att i högre grad få låg ekonomisk standard under både det förvärvsaktiva livet och som pensionärer. Även hushållens sammansättning påverkar den ekonomiska standarden. Diagram 5 visar relativt små könsskillnader i ekonomisk standard både för den yngsta och den äldsta åldersgruppen, men stora skillnader mellan utrikes och inrikes födda. Även för den yngsta gruppen, som torde ha bäst förutsättningar för arbetsmarknadsetablering och egen försörjning, är andelen med låg standard så stor () som för inrikes födda. För de äldre utrikes födda kvinnorna och männen är andelen 10 gånger högre och ökar efter pensionsåldern. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T S I N T E G R E R I N G A V I N T E G R A T I O N S P O L I T I K E N Diagram 5 Prognos för åren 2020–2100 över andel individer i hushåll med låg ekonomisk standard över livet för den yngsta respektive äldsta åldersgruppen Låg/medel HDI kvinnor Låg/medel HDI män Källa: beräkningar (SESIM). Avser inrikes födda samt invandrade 2014–2019 från länder med lågt och medelhög HDI. 3.3.2 Pensioner och ekonomisk standard De beräknade lägre förvärvsfrekvenserna och lägre löner i kombination med färre förvärvsaktiva år bidrar till att utrikes födda kvinnor och män beräknas tjäna in lägre pension. beräkningar visar att både de äldsta och de yngsta åldersgrupperna kommer att tjäna in betydligt lägre pensioner och därmed även få en lägre ekonomisk standard, se tabell 3. Tabell 3 Pension och ekonomisk standard, 5 första åren efter pension, procent av inrikes födda mäns (jämförelsegruppen) Yngsta (födda –2000) Äldsta (födda –1970) Källa: beräkningar (SESIM). Not: Tabellen är en del av tabell 5.1 i underlag b. Intjänad pension är summan av den allmänna pensionen (inkomstsamt premiepension) och tjänstepension. 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Utrikes födda kvinnor och män kommer att tjäna in betydligt lägre pension än inrikes födda. Sämst beräknas det bli för de äldre utrikes födda kvinnorna som endast beräknas tjäna in av inrikes födda mäns (jämförelsegruppen) intjänade pension. Garantipensionen samt äldreförsörjningsstöd och bostadstillägg för pensionärer jämnar ut den ekonomiska standarden bland pensionärer, men den ekonomiska standarden beräknas dock att variera kraftigt mellan grupperna. De äldsta utrikes födda kvinnorna och männen beräknas få en ekonomisk standard som är mindre än hälften av inrikes födda mäns. •Genomgående är andelen kvinnor som varken arbetar eller studerar större än andelen män, både vad gäller flyktingar och anhöriga till flyktingar samt inrikes födda. Störst könsskillnad återfinns bland personer som kommit till som anhöriga till flyktingar. Över tid har könsskillnaderna ökat bland flyktingar och flyktinganhöriga. •De övergripande resultaten i regressionsanalysen indikerar att både flyktingar och anhöriga till flyktingar har större sannolikhet än inrikes födda att varken arbeta eller studera. Kvinnor riskerar i högre utsträckning än män att varken arbeta eller studera; detta gäller både flyktingar och flyktinganhöriga. Generellt har det dock skett en förbättring för både kvinnor och män, men könsskillnaden består. •Vidare visar analysen att manliga flyktingar och flyktinganhöriga i större utsträckning än motsvarande kvinnor har försörjningsslag som indikerar att de står närmre arbetsmarknaden. Kvinnorna är överrepresenterade för omsorgsrelaterade inkomster vilket reflekterar att kvinnor tar ett större ansvar för hem och familj. •Riksrevisionens långsiktiga beräkningar visar att skillnaden mellan utrikes och inrikes födda kommer att förbli stora avseende förvärvsfrekvens, inkomster, ekonomisk standard både under aktiv ålder samt efter pensionering. Könsskillnaderna beräknas dock bli betydligt mindre, särskilt för de utrikes födda. R I K S R E V I S I O N E N J Ä M S T Ä L L D H E T S I N T E G R E R I N G A V I N T E G R A T I O N S P O L I T I K E N 4Texter om integration i centrala rättsliga dokument – är de jämställdhetsintegrerade? I detta kapitel undersöker om centrala rättsliga dokument har jämställdhetsintegrerats under budgetåren 2009–2018. De valda dokumenten har olika syften och har därför granskats på olika sätt. 1.Regeringens ekonomiska vårproposition, avsnittet Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, samt budgetpropositionens Finansplan. I dessa dokument undersöker vilken prioritet som integrationsfrågorna har och om skrivningar om kön eller jämställdhet funnits med. 2.Budgetpropositionen, utgiftsområde 13, avsnittet Integration (2009–2015), Nyanländas etablering (2016–2018) och utgiftsområde 14 avsnittet Arbetsmarknad. I dessa undersöker om regeringen tagit hänsyn till kön i statistik och annan resultatredovisning, i den analys som görs av orsaker eller förklaringar samt i de beskrivningarna av framåtsyftande ambitioner, inriktningar och initiativ. I avsnittet Arbetsmarknad har vi undersökt om resultatbeskrivningar, analys och framåtsyftande delar tagit hänsyn både kön samt inrikes och utrikes födda. Detta eftersom det krävs för att urskilja utrikes födda kvinnor och män från varandra och från inrikes födda. 3.Regeringens skrivelser till . Urvalet omfattar skrivelser som rör integrationspolitik, arbetsmarknad, sysselsättning och tillväxt. undersöker i skrivelserna om regeringen tagit hänsyn till kön i beskrivande, analyserande och framåtsyftande texter. För skrivelser inom arbetsmarknad, sysselsättning och tillväxt undersöks om både statistik och beskrivningar är uppdelade på kön samt på inrikes och utrikes födda. 4.Rättsliga dokument för regeringens styrning av Arbetsförmedlingen. Instruktion, regleringsbrev och regeringsuppdrag. I dessa undersöker om regeringen har prioriterat jämställdheten i den verksamhet som omfattar insatser för nyanländas etablering. 4.1Finansplaner och riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken