prop · H60333 · 2019-01-07 00:00:00 — Styrelsen har även vissa andra uppgifter kopplade till väg- och trafiklagstiftningen som exempelvis överprövande av länsstyrelsebeslut som rör lokala trafikföreskrifter m.m. Uppgiften att administrera den rikstäckande databasen för trafikföreskrifter (RDT) ingår också i Transportstyrelsens uppgifter. Transportstyrelsen utfärdar vissa föreskrifter om egenskapskrav för byggnadsverk enligt 10 kap. 6 § plan- och byggförordningen (2011:338). Efter att ha hört får Transportstyrelsen meddela de föreskrifter som behövs för tillämpningen av bestämmelserna om egenskapskrav för byggnadsverk i 3 kap. 7–10 och 13 §§ i förordningen i fråga om järnvägar, tunnelbanor, spårvägar, vägar och gator samt de anordningar som hör till dessa. I Transportstyrelsens verksamhet ingår även bearbetning av statistik om och analys av trafikolyckor. Transportstyrelsen ansvarar för Strada (Acquisition) som innefattar bl.a. insamling, registrering och analys av skador och olyckor inom vägtrafiksystemet. Strada används för statistik och utvecklingsarbete inom trafiksäkerhetsområdet. Transportstyrelsens verksamhet består även i att följa och analysera förhållanden som väsentligen kan påverka vägtransportsystemets utformning och funktion, att påverka aktörer för att hindra svåra trafikolyckor och att samverka med andra aktörer i syfte att öka trafik- säkerheten samt att initiera forskning och utveckling på området. utgör ett samlat trafikadministrativt system som fungerar som en viktig samhällsresurs för hela vägtrafiksektorn. Ett av syftena med registret är att bistå enskilda, företag och offentliga organ med uppgifter som dessa aktörer i stor utsträckning är beroende av i sin dagliga verksamhet. är en informationsdatabas med en påtaglig 2018/19:33 registerkaraktär eftersom det innehåller en strukturerad mängd uppgifter som är tillgängliga för sökning enligt särskilda kriterier. Det är uttryckligen reglerat vilka personuppgifter och övriga uppgifter som ska föras in i registret. I och med utvecklingen av verksamheten och framväxandet av avancerade ärendehanteringssystem sker nu även en omfattande, och helt eller delvis automatiserad, behandling av personuppgifter och andra uppgifter vid den ärendehantering som sker i anslutning till informationsdatabasen. Grunden för de uppgifter som registreras i vägtrafikregistret utgörs i allmänhet av beslut fattade av Transportstyrelsen, manuellt eller automatiserat med stöd av uppgifter i registret. Det förekommer dock även att det bakomliggande beslut som har föranlett en registrering har fattats av en annan myndighet eller en enskild aktör, t.ex. beslut om omhändertagande av en berusad person eller ett körförbud för ett fordon meddelat av ett besiktningsorgan eller av polis. För att ge en uppfattning om registrets omfattning kan det nämnas att det 2016 genomfördes ca 540 miljoner transaktioner där vägtrafikregistret användes. Transportstyrelsen använder i mycket stor utsträckning automatisk databehandling i sin verksamhet och utvecklar kontinuerligt nya system för att stödja verksamheten. I takt med att den tekniska utvecklingen går framåt blir systemen alltmer komplexa och integrerade i varandra. En redovisning av Transportstyrelsens register och system kan därför endast bli översiktlig. är uppbyggt så att informationen lagras på ett strukturerat sätt i en relationsdatabas med ett tabellverk för de lagrade uppgifterna. Det finns ett flertal olika lösningar som utgör systemstöd för vägtrafikregistret. Exempelvis lagras adresser endast på ett ställe i relationsdatabasen och hämtas därifrån till de olika delarna i registret för att undvika dubbellagring. På fordonsområdet fattas de flesta beslut med automatiserad behandling och lagras elektroniskt i relationsdatabasen. Sådana automatiserade beslut gäller bl.a. beslut om registrering av fordonsägare (ägarbyte), ärenden om avställning och påställning av fordon och avregistrering av fordon. Det förutsätts att de inkomna anmälnings- handlingarna kan läsas maskinellt, eller att anmälan görs genom någon av Transportstyrelsens automatiserade tjänster, t.ex. genom direktanmälan eller annan elektronisk överföring. De handlingar som kommer in i de olika ärenden som hanteras i anslutning till vägtrafikregistret bildfångas i olika bildfångstsystem. Dessa system är tekniskt separerade från relationsdatabasen på så sätt att systemen finns i separata databaser. Det finns olika typer av system: •Ett system som digitalt bildfångar inkomna parkeringsanmärkningar som är utfärdade av kommuner eller . Uppgifter från dessa parkeringsanmärkningar skickas sedan vidare till parkerings- anmärkningssystemet i vägtrafikregistret. •Ett system som digitalt bildfångar inkomna registreringsbevis. registreringsbevisen anges t.ex. uppgifter om ägarbyte, avställning, påställning och avregistrering. Uppgifterna kontrolleras i de kontrollsystem som finns i bildfångssystemet och skickas därefter till relationsdatabasen där automatiska beslut fattas. •Två parallella system som digitalt bildfångar inkomna dokument, såsom dokument som avser förändringar i förbehåll om återtaganderätt. De ärenden som behöver diarieföras läggs in i detta system där även tjänsteanteckningar, sända meddelanden och beslut bildfångas och knyts till ärendet. Avsikten är att ett av de två systemen ska fasas ut. •Ett system som hanterar vissa körkortsärenden. Ursprungskontrollsystemet är ett system som används som ett diarieförings- och ärendehanteringssystem för hanteringen av ursprungskontrollärenden. De handlingar som kommer in i dessa ärenden bildfångas digitalt. Systemet kontrollerar med automatik uppgifter mot Eucaris, det Vehicles (ASF-SMV) och SIS, jfr avsnitt 5.3.5. I systemet läggs det också in eventuella tjänsteanteckningar som är väsentliga för besikt- ningsföretagen när fordonet ska genomgå en registreringsbesiktning, efter en godkänd ursprungskontroll. Även information från Carfax – ett register med fordonshistorik för bilar registrerade i och – läggs in i detta system. De beslut som fattas i ärendena förs därefter in i relations- databasen. Garaget/P-huset är ett system till vilket det skickas viss förutbestämd information från relationsdatabasen. Systemet används för att leverera uppgifter till Transportstyrelsens kunder i form av abonnemang och engångsuttag. Där ingår också den försäljnings- verksamhet som Transportstyrelsen har tillstånd att bedriva enligt 9 § förordningen med instruktion för Transportstyrelsen. OF-systemet hanterar oförsäkrade fordon. Detta system används för att kunna rapportera uppgifter från relationsdatabasen till för att föreningen ska kunna ta ut sådan trafikförsäkringsavgift som regleras i trafikskadelagen (1975:1410). är ett system som hanterar dispenser i fråga om bruttovikter och tunga transporter. Systemet hämtar vissa uppgifter från relationsdatabasen för att kunna utföra beräkningar och dispenshantering. och tillverkningsregistret för körkort och andra behörig- hetshandlingar innehåller uppgifter om en persons bild och namnteckning och andra uppgifter som anges på behörighetshandlingen. W3D3 är ett ärendehanterings- och diarieföringssystem för många typer av ärenden i Transportstyrelsens verksamhet. Redovisning körkort är ett redovisningssystem som bl.a. används för att administrera och kontrollera betalningsflödet när det gäller de avgifter som kunder betalar i samband med ett körkortsärende. är ett system som innehåller uppgifter om aktörer som bedriver förarutbildning och förarprov. Enskilda godkännandesystemet är ett system för godkännande av fordon. Swe-Type innehåller samtliga EG-typgodkännanden för personbilar och vissa godkännanden för lätta lastbilar och två- och trehjuliga motorfordon. Systemet sköts av Transportstyrelsen. I detta system kontrolleras vissa 2018/19:33 förutbestämda uppgifter i samband med registrering av fordon och i samband med leverans av uppgifter till Europeiska kommissionen avseende bl.a. genomsnittliga koldioxidutsläpp för alla nyregistrerade personbilar. Transaktionshistorik är ett system som loggar alla transaktioner som sker i relationsdatabasen. Strada: Transportstyrelsen ansvarar för Strada (Acquisition) som innefattar bl.a. insamling, registrering och analys av skador och olyckor inom vägtrafiksystemet som inrapporteras från polisen och sjukvården. Rapporteringssystemet ligger till grund för statistik och utvecklingsarbete inom trafiksäkerhetsområdet. Strada innehåller uppgifter om dödade och skadade personer i olyckor som är relaterade till vägtrafik och som är kända av polisen eller sjukvården. Strada är inte särskilt författningsreglerat utan regleras av dataskydds- förordningen (tidigare av PUL), dataskyddslagen, offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, samt av författningar som reglerar officiell statistik (SOU 2008:44 s. 397 f.). I promemorian Strada Transportstyrelsens olycksdatabas (2016:20) har ett förslag till reglering av Strada presenterats. Promemorian bereds inom . Regeringen har också uppdragit åt Transportstyrelsen att föreslå en finansieringsmodell för informationsutbyte av grunddata kopplat till olycksdatabasen och för rapportering till Strada. Transportstyrelsen redovisade uppdraget till (Närings- departementet) (dnr N2017/06396/TS). RDT: Transportstyrelsen ansvarar för RDT (Rikstäckande databas för trafikföreskrifter) som innehåller alla trafikföreskrifter. Trafikföreskrif- terna kungörs i databasen och görs tillgängliga på Transportstyrelsens webbplats. Tillgång till uppgifterna i vägtrafikregistret kan ges på ett flertal olika sätt. Även sätten för att hämta uppgifter till registret varierar. Nedan följer en kort beskrivning av några tjänster för informationsutbyte som Transport- styrelsen tillhandahåller eller deltar i. Tjänsten direktåtkomst finns i två olika varianter, en för enbart sökning i vägtrafikregistret och en för både anmälan, s.k. direktanmälan, och sökning. Direktanmälan kan endast avse fordonsregistreringen och innebär att främst försäkringsbolag och de som i sin yrkesmässiga verksamhet handhar fordon, t.ex. bilhandlare, får lämna vissa uppgifter om fordon för registrering i vägtrafikregistret genom elektronisk överföring eller tonvalssignalering per telefon. är drygt 11 700 slutanvändare anslutna till tjänsterna direktåtkomst eller direktanmälan. Den som har medgetts direktåtkomst eller direktanmälan till registret kan utnyttja tjänsterna antingen genom en direkt uppkoppling mot registret eller via en extern informationsförmedlare. Externa informationsför- medlare har genom särskilda avtal med Transportstyrelsen fått tillåtelse att förmedla uppgifter i registret till andra användare. 2018/19:33 är exempel på sådana informationsförmedlare. är informationsförmedlare när det gäller systemet BKY, behörighetskontroll av yrkesförare. Uppgifter får dock endast förmedlas till användare som själva har beviljats direktåtkomst eller direktanmälan. I anslutning till vägtrafikregistret finns det särskilda tjänster genom vilka privatpersoner, företag, organisationer och myndigheter själva kan kommunicera med registret. Viss kommunikation sker via internet medan andra tjänster innebär tonvalssignalering per telefon eller användande av sms. Vissa tjänster kräver att uppgift om registreringsnummer lämnas samt att en behörighetskod uppges eller att e-legitimation används. Nedan följer en kortfattad beskrivning av några av de tjänster som Transportstyrelsen tillhandahåller. SMS-tjänst är en teknik för att ställa en fråga om ett fordon till vägtrafikregistret. Genom att skicka uppgift om ett registreringsnummer via sms får man svar på samma sätt med information om det fordon som har det aktuella registreringsnumret. Uppgifter lämnas t.ex. om fordonsslag, fabrikat, färg och årsmodell liksom uppgifter om ägarens namn och postort. Vidare lämnas uppgift om fordonsstatus, dvs. om fordonet är i trafik, avställt eller avregistrerat samt datum för detta. Om det finns speciella förhållanden för fordonet, t.ex. att det är leasat, köpt på kredit, stulet, hyrt eller är ett utryckningsfordon, lämnas även denna information. Via sms-tjänsten Besiktningsuppgifter lämnas besiktnings- uppgifter direkt via sms. Tjänsten innebär att aktuellt registreringsnummer skickas via sms och som svar får man besiktningsinformation om fordonet i form av fordonsslag, fabrikat, modell, mätarställning, senast godkända besiktning, körförbud, föreläggande och senaste datum för nästa besiktning. I tjänsten Röststyrd servicetelefon (Röstsvar) ställs frågor om ett fordon vid samtal med en telefonröst som genom uppläsning av uppgifter lämnar svar. I denna tjänst kan man bl.a. få information om fordonsrelaterade skulder i röstsvar, vilket är till stor hjälp för presumtiva bilköpare. Bilsvar fungerar som röstsvar, med skillnaden att den som söker information i Bilsvar får knappa in sina frågor på telefonen. Tjänsten kommer emellertid att stängas ned. Den nya typen av registreringsnummer kommer att kunna ha en bokstav i stället för en siffra som sista tecken. Bedömningen är att det blir för komplicerat och kostsamt att anpassa tjänsten så att den kan hantera även sådana registrerings- nummer. Webb-tjänster används för att kommunicera med vägtrafikregistret via internet och söka efter uppgifter om ett fordon, beställa registreringsbevis, ansöka om personliga registreringsskyltar, ansöka om ursprungskontroll samt beställa mottagningsbevis och skrotningsintyg. Om frågan gäller ett fordon som är registrerat på en privatperson, lämnas endast grundläggande fordonsdata, besiktningsuppgifter, skatteuppgifter och information av mer teknisk karaktär. Fullständiga ägar- och fordonsuppgifter lämnas i stället 2018/19:33 via telefon eller e-post. Om ägaren är ett företag eller en organisation, ges fler uppgifter via tjänsten. Andra tjänster kräver registreringsnummer och behörighetskod eller e-legitimation. Genom dessa tjänster, t. ex. mina sidor, är det möjligt att söka uppgifter om sitt fordon, ställa av eller på sitt fordon, beställa registreringsskylt och få tillgång till sina skattebeslut och preliminära dygnsbelopp avseende trängselskatt och infrastrukturavgifter. Övriga tjänster som tillhandahålls via internet är bl.a. köp av adress- uppgifter eller fordonsdata, ansökan om direktanmälan och direktåtkomst till vägtrafikregistret och ansökan om enskilt godkännande. Via e-tjänster på Transportstyrelsens webbplats är det möjligt för den enskilde att bl.a. ansöka om körkortstillstånd eller handledarskap, beställa grundhandling för körkortstillverkning och förlustanmäla sitt körkort. För företag finns det e-tjänster, som kräver särskilt avtal om anslutning, för bl.a. gymnasieutbildning, riskutbildning och trafikskolor där bl.a. prov- och utbildningsuppgifter kan sökas och rapporteras in. Via e-tjänster på Transportstyrelsens webbplats är det möjligt att bl.a. anmäla och avanmäla fordon i yrkesmässig trafik eller biluthyrning, anmäla byte av trafikansvarig eller ansvarig person i uthyrningsrörelse och ansöka om tillstånd för internationella persontransporter eller godstran- sporter inom EU/EES. Det är även möjligt att se status på tillstånd och vilka fordon som finns anmälda. Tjänsterna kräver identifiering med hjälp av säkerhetskod eller e-legitimation. Man kan även ansöka om gemen- skapstillstånd eller yrkestrafiktillstånd för godstransport eller beställningstrafik med buss, taxitrafiktillstånd eller tillstånd till biluthyrning. Därutöver finns det en e-tjänst som möjliggör kontroll av om ett företag har tillstånd att bedriva yrkesmässig gods- eller persontrafik. , , , Trafikförsäkringsföre- ningen, trafikförsäkringsbolag, generalagenter och besiktningsorgan har ett omfattande elektroniskt informationsutbyte med vägtrafikregistret. Detta informationsutbyte sker genom en direkt dataförbindelse mellan aktörernas olika system, genom filöverföring eller, där så är tillåtet, genom samkörning av register. Informationsutbytena grundas på överens- kommelser mellan myndigheten eller bolaget och Transportstyrelsen. Samkörning sker även mellan vägtrafikregistret och vissa andra register och system. Med stöd av 2 kap. 3 § lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verksamhet har samkörning mellan vägtrafikregistret och register etablerats. samkörs även med system, bl.a. för att Transportstyrelsen ska få tillgång till belastningsuppgifter om de som är registrerade i vägtrafikregistret. I syfte att utbyta uppgifter om efterlysta fordon och registreringsskyltar används , ett efterlysningssystem, och Schengens informationssystem (SIS). Vidare sker samkörning med försäkringssystemet, som är ett system som används av försäkrings- bolagen för att sätta en bilmärkeskod för det unika fordonet. I takt med att den gränsöverskridande trafiken ökar, ökar även behovet av samarbete och informationsutbyte över gränserna. Transportstyrelsen bedriver ett omfattande arbete med internationell anknytning och det förekommer ett relativt stort internationellt utbyte av uppgifter på vägtrafikområdet. Den långsiktiga regelutvecklingen och harmoniseringen inom registerhållningsområdet sker i huvudsak i internationella samverkansforum. Transportstyrelsen deltar t.ex. i EReg, en europeisk samverkan mellan registreringsmyndigheter inom EU. Nedan följer en kort beskrivning av några internationella informationsutbyten. Mellan vägtrafikregistermyndigheterna i vissa av EU:s medlemsstater, däribland , förekommer ett automatiskt informationsutbyte genom den tekniska plattformen EUCARIS (and ). EUCARIS är ett samarbete baserat på ett avtal som ingicks av 15 medlemsstater . har ännu inte skrivit under avtalet, men deltar i informationsutbytet och utbyter genom detta vissa fordonsuppgifter. EUCARIS är ett kommunikationsnätverk och således inget självständigt register. Genom säker inloggning kan vägtrafikregistermyndigheterna i de stater som omfattas av samarbetet göra förfrågningar via nätverket. Via nätverket utbyts uppgifter om bl.a. fordon. EUCARIS används även som teknisk plattform för det informationsutbyte som sker med anledning av det s.k. Prümrådsbeslutet och för RESPER, ERRU och Crossborder (se nedan). NorType är ett samarbete mellan , , och för registrering av tekniska uppgifter om fordon. Databasen finns på . Inom samarbetet finns en styrelse som består av representanter från respektive land. Syftet med samarbetet är att åstadkomma en enhetlig registrering av europeiska helfordonsgod- kännanden och att distribuera tekniska data till de deltagande ländernas registreringsmyndigheter. NorType innehåller samtliga EG-typgod- kännanden för personbilar, nästan alla godkännanden för lätta lastbilar och godkännanden för ett antal motorcyklar. Länderna tar hem uppgifter från detta system och sedan är det upp till varje land att avgöra hur uppgifterna används och lagras. SweType är den svenska motsvarigheten till NorType och sköts av Transportstyrelsen. Från detta system hämtas vissa förutbestämda uppgifter i samband med registrering av fordon och uppgifter till kommissionen avseende bl.a. genomsnittliga CO2-utsläpp för alla nyregistrerade personbilar. Mellan vägtrafiktrafikregistermyndigheterna i vissa av EU:s medlems- länder, däribland , förekommer ett automatiskt informationsutbyte via systemet TACHOnet, som är ett verktyg för elektroniskt datautbyte 2018/19:33 mellan medlemsstaterna i fråga om utfärdande och kontroll av förarkort för färdskrivare. Enligt artikel 31 i och rådets förordning EU 165/2014 av om färdskrivare vid vägtransporter, om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter och om ändring av och rådets förordning (EG) nr 561/2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet (färdskrivarförordningen) ska varje medlemsstat ha viss information om förarkort i ett nationellt elektroniskt register. Vid utfärdande, ersättning och, om nödvändigt, förnyelse av förarkort ska medlemsstaterna genom elektroniskt datautbyte, företrädesvis via TACHOnet, kontrollera att föraren inte redan har ett giltigt förarkort. Vidare ska uppgifterna kunna användas för att kontrollera ett förarkorts status. finns hos polisen i och är ett efterlysningssystem där uppgifter om stulna fordon kontrolleras. Kontroll sker automatiskt via vägtrafikregistret i samband med ursprungskontroll av ett fordon. Transportstyrelsen levererar även uppgifter från vägtrafikregistret till detta system via , (Nationella Operativa Avdelningen). Schengens informationssystem (SIS) är ett gemensamt informations- system som används i brottsbekämpningssyfte och för yttre gräns- kontroller inom Schengenområdet. Databasen innefattar uppgifter om efterlysta fordon och registreringsskyltar och tillförs på samma sätt som uppgifter från efterlysningssystemet via , . Vid ursprungskontroll av ett fordon kontrollerar Transportstyrelsen om fordonet finns registrerat i SIS eller . Inom EU finns det telematiska systemet RESPER (RESeau PERmit de conduire) för utbyte av körkortsinformation mellan länderna inom EES. RESPER ska fungera som ett nav för informationsutbyte mellan de nationella myndigheter som ansvarar för att utfärda körkort, i synnerhet för att garantera erkännande av körkort och rättigheter som förvärvats i andra medlemsstater, bekämpa dokumentförfalskning och undvika utfärdande av flera körkort. har i flera rättsfall identifierat en skyldighet för medlemsstaterna att utbyta information om körkort under vissa omständigheter. är anslutet till RESPER. Rådets beslut /615/RIF av om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (Prümrådsbeslutet) innehåller bestämmelser som syftar till att fördjupa det gränsöverskridande samarbetet mellan de myndigheter inom EU som ansvarar för att förebygga och utreda brott. I huvudsak ska detta ske genom förenklade former för utbyte av DNA-profiler, fingeravtryck och uppgifter om fordon. Rådsbeslutet aktualiserar inte inrättande av några nya databaser, utan bygger på ett automatiserat utbyte av uppgifter som redan finns lagrade i medlemsstaternas befintliga databaser. Bestämmelserna om uppgiftsutbyte kompletteras med utförliga bestämmelser om dataskydd. Regeringen har i propositionen Genomförande av Prümråds- beslutet – automatiserat uppgiftsutbyte (prop. 2010/11:129), genomfört Prümrådsbeslutet i de delar som avser automatiserat utbyte av bl.a. fordonsuppgifter. Genom nationella kontaktställen ska medlemsstaterna kunna göra automatiska sökningar i varandras register över fordonsuppgifter. När ett utländskt kontaktställe söker på ett svenskregistrerat fordon i vägtrafikregistret ges det direkt tillgång till de uppgifter om ägare som finns i registret. Det svenska kontaktstället ges motsvarande tillgång till uppgifter i utländska fordonsregister. Transportstyrelsen ska biträda genom att som nationellt kontaktställe automatiskt besvara förfrågningar till vägtrafikregistret från utländska kontaktställen. Regeringen har i propositionen Nya lagar för yrkestrafik och taxi (prop. 2011/12:80), bl.a. genomfört de lagändringar som behövdes med anled- ning av antagandet av tre EU-förordningar om villkoren för att få bedriva yrkesmässig trafik, det s.k. vägtransportpaketet. Förordningarna innehåller bestämmelser om bl.a. informationsutbyte mellan EU:s medlemsstater. Av trafiktillståndsförordningen framgår att varje medlemsstat ska föra ett elektroniskt register över vägtransport- företag som har tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik. Registren ska vara sammankopplade och tillgängliga på gemenskapsnivå genom nationella kontaktpunkter. Informationsutbytet sker genom systemet ERRU (). Transportstyrelsen är nationell kontaktpunkt i och de svenska uppgifterna finns i vägtrafik- registret. Förutom uppgifter om företaget som sådant avser utbytet uppgifter om bl.a. företagens tillstånd, fordon och överträdelser som har begåtts av företaget eller vissa till företaget knutna personer. Gränsöverskridande informationsutbyte om trafiksäkerhetsrelaterade brott (Crossborder enforcement)