prop · H60392 · 2019-04-09 00:00:00 — Regeringens förslag: Den som vill bli godkänd gåvomottagare ska ansöka om godkännande hos . En ansökan ska lämnas enligt fastställt formulär och innehålla nödvändiga identifikationsuppgifter. De handlingar som den sökande önskar åberopa ska lämnas tillsammans med ansökan. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har kommenterat förslaget. Skälen för regeringens förslag: Den som vill bli godkänd som gåvo- mottagare ska, precis som enligt tidigare system för godkännande, ansöka om detta hos . Ansökan ska lämnas enligt fastställt formulär och innehålla nödvändiga identifikationsuppgifter. De närmare föreskrifterna om ansökans innehåll bör ges som verkställighetsföreskrifter i förordning. I den upphävda 2 § förordningen (2011:1295) om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva angavs att ansökan skulle innehålla namn, organisationsnummer eller motsvarande registreringsnummer och motsvarande utländska nummer, samt postadress. Tillsammans med ansökan ska den sökande lämna de handlingar som önskas åberopas. Precis som beträffande skatteförfarandelagen (2011:1244) är kravet på fastställt formulär ett teknikneutralt uttryck för att uppgifterna ska lämnas på ett strukturerat sätt, vilket inte begränsar möjligheterna att använda elektronisk kommunikation (jfr prop. 2010/11:165 s. 346). Förslaget föranleder införandet av 9 § lagen om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva. Regeringens förslag: Ett godkännande som gåvomottagare gäller till utgången av det tredje året då beslutet fattades. Om en ansökan om förlängning kommer in innan godkännandet har upphört att gälla, får godkännandet förlängas till utgången av det tredje året då godkännandet annars skulle ha upphört att gälla. Det ställs samma krav på en ansökan om förlängning som på en ny ansökan. Om en ansökan om förlängning har kommit in, är godkännandet giltigt även efter den tidpunkt då det annars skulle ha upphört att gälla till dess att frågan om förlängning har prövats av . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har kommenterat förslaget. Skälen för regeringens förslag: Ett godkännande som gåvomottagare gäller till utgången av det tredje året som beslutet om godkännande fattades. Därefter kan förlängning av godkännandet ske. ansökan om förlängning kommer in innan ett godkännande har upphört att Prop. 2018/19:92 gälla, får godkännandet förlängas till utgången av det tredje året efter det år då godkännandet annars skulle ha upphört att gälla. Ett förlängt godkännande kan i sin tur förlängas ytterligare om förutsättningarna för beslut om förlängning var uppfyllda. Det gäller samma kriterier i fråga om form och innehåll för en ansökan om förlängning som för den ursprungliga ansökan. Precis som en ny ansökan ska en ansökan om förlängning lämnas enligt fastställt formulär. Om en ansökan om förlängning har kommit in innan det godkännandet löpt ut är godkännandet fortsatt giltigt även efter den tidpunkt då det annars skulle ha upphört att gälla till dess att frågan om förlängning har prövats av . Detta hindrar inte att återkallar det godkännandet om förutsättningarna för återkallelse är uppfyllda (se avsnitt 5.5.4 om återkallelse). Den utsträckta giltigheten av godkännandet upphör så snart har prövat frågan om förlängning. Om däremot prövar frågan om förlängning innan det godkännandet har löpt ut leder ett avslag på ansökan inte i sig till att godkännandet upphör att gälla före den tidpunkt då det enligt tidigare beslut skulle löpa ut. är dock oförhindrat att återkalla godkännandet om förutsättningarna för återkallelse är uppfyllda. Har en ansökan om förlängning inte kommit in innan det godkännandet löpt ut upphör godkännandet att gälla enligt tidigare beslut och en eventuell ansökan om förlängning som kommer in senare blir i så fall att anse som en ny ansökan. Gåvor som i en sådan situation lämnas efter att ett godkännande upphört att gälla och innan ett eventuellt nytt godkännande beslutas kommer inte att kunna grunda rätt till skattereduktion. Förslaget föranleder införandet av 10 och 11 §§ lagen om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva. Regeringens förslag: får meddela de förelägganden som behövs för att verket ska kunna ta ställning till om ett godkännande ska återkallas. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har kommenterat förslaget. Skälen för regeringens förslag: En del av kontrollen av de godkända gåvomottagarna kommer att ske i samband med beskattningen eftersom vissa av de godkända gåvomottagarna måste vara inskränkt skattskyldiga. I övrigt är verket oförhindrat att kontrollera användningen av insamlade medel, redovisning, etc. bör inom ramen för sin tillsyn ha möjlighet att, när ett godkännande av någon anledning sätts i fråga och det övervägs om återkallelse bör ske, kunna utfärda de förelägganden som behövs för att verket ska kunna ta ställning till om ett godkännande ska återkallas. En sådan möjlighet föreslås därför. Om ett föreläggande inte följs ska återkalla godkännandet (se avsnitt 5.5.4 om återkallelse). Förslaget föranleder införandet av 13 § lagen om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva. Regeringens förslag: ska återkalla ett godkännande som gåvomottagare om 1.innehavaren begär det, 2.förutsättningarna för godkännande är uppfyllda, 3.innehavaren vid ett beslut om slutlig skatt som fattats som ett godkännande gäller inte är inskränkt skattskyldig enligt 7 kap. 3 § inkomstskattelagen eller, när det gäller en svensk mottagare som är inskränkt skattskyldig enligt någon annan bestämmelse i 7 kap. inkomstskattelagen än 3 § eller en utländsk mottagare, inte skulle ha blivit inskränkt skattskyldig vid tillämpning av 7 kap. 3 §, 4.innehavaren inte följer ett föreläggande, eller 5.innehavaren inte lämnar kontrolluppgifter. Om det finns synnerliga skäl, får avstå från återkallelse enligt 2, 3 eller 5. Ett beslut att återkalla ett godkännande gäller . Om en godkänd gåvomottagare inte längre uppfyller ett eller flera av de krav som uppställs för godkännande, ska gåvomottagaren underrätta om detta. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Förvaltningsrätten i efterlyser ytterligare vägledning beträffande vad som ska anses utgöra synnerliga skäl för att avstå från återkallelse av ett godkännande. Skälen för regeringens förslag: ska precis som enligt tidigare lagstiftning återkalla ett godkännande som gåvomottagare i ett antal angivna situationer. Den första situationen är om innehavaren själv begär det. En ytterligare situation är om de förutsättningar som legat till grund för godkännandet brister. Det kan t.ex. handla om att villkoren i fråga om revisor eller redovisningens beskaffenhet inte uppfylldes. Ett godkännande ska också återkallas om det vid ett visst beslut om slutlig skatt konstateras att mottagaren inte längre uppfyller ställda krav för att bli inskränkt skattskyldig. Beträffande utländska mottagare som inte beskattas i samt svenska mottagare som är inskränkt skattskyldiga enligt någon annan bestämmelse i 7 kap. IL än 7 kap. 3 § gäller prövningen i detta avseende i stället om förhållandena är sådana att mottagaren inte skulle ha blivit inskränkt skattskyldig vid tillämpning av 7 kap. 3 §. Ett godkännande som gåvomottagare ska också återkallas vid underlåtenhet att följa ett föreläggande och om gåvomottagaren inte uppfyller sin skyldighet att lämna kontrolluppgifter. En återkallelse gäller och utan hinder av att återkallelsebeslutet överklagats. Det innebär att en gåva som lämnas till en mottagare efter att dennas godkännande har återkallats inte kan ingå i underlaget för Prop. 2018/19:92 skattereduktion. Om beslutet om återkallande efter överklagande till allmän förvaltningsdomstol (se avsnitt 5.11 om överklagande) inhiberas enligt 28 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) kan de gåvor som lämnas som inhibitionen gäller ingå i underlaget för skattereduktion. Det finns en möjlighet för att i vissa situationer underlåta att återkalla ett godkännande som gåvomottagare om det finns synnerliga skäl. Det kan t.ex. vara så att en förening under ett enstaka år inte blir inskränkt skattskyldig enligt 7 kap. 3 § IL men att orsaken till detta är sådan att det inte bör påverka föreningens status som godkänd gåvomottagare. Förvaltningsrätten i har efterlyst ytterligare vägledning rörande kravet på synnerliga skäl. Undantaget är avsett att tillämpas restriktivt (jfr prop. 2011/12:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor avsnitt 6.22.2). Det bör med hänsyn till detta exempelvis inte vara möjligt att beträffande en viss gåvomottagare tillämpa undantaget återkommande. Undantaget gäller inte när återkallandet sker på initiativ av den godkända gåvomottagaren själv och inte heller när en godkänd gåvomottagare underlåter att följa ett föreläggande. Enligt den tidigare lagstiftningen om godkännande av gåvomottagare gällde att om en godkänd gåvomottagare inte betalade en årsavgift skulle godkännandet återkallas. Som berörts i avsnitt 5.2 lämnas inget förslag om avgifter och följaktligen lämnas inte heller något förslag om återkallelse av godkännande som gåvomottagare på grund av obetald avgift. Förslaget föranleder införandet av 12, 14 och 15 §§ lagen om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva. Regeringens förslag: får ta ut en kontrollavgift av en godkänd gåvomottagare som inte underrättat verket om att ett eller flera av kraven för godkännande inte längre uppfylls. avgiften uppgår till ett belopp motsvarande av värdet på de gåvor som tagits emot efter den tidpunkt då en underrättelse borde ha kommit in och till dess att frågan om återkallelse har prövats av och som är av det slaget att de ingår i givarens underlag Kontrollavgiften är dock lägst . värdet på de gåvor som tagits emot inte kan beräknas tillförlitligt, får uppskatta värdet till ett skäligt belopp. Om överträdelsen är ringa eller ursäktlig eller om det finns andra särskilda skäl, får helt eller delvis befria gåvomottagaren från kontrollavgiften. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har kommenterat förslaget. Skälen för regeringens förslag: Som framgår av avsnitt 5.5.4 ska en godkänd gåvomottagare som inte längre uppfyller ett eller flera av de krav som uppställs för godkännande underrätta om En godkänd gåvomottagare som underlåter att underrätta ska påföras en kontrollavgift. Kontrollavgiften uppgår till ett belopp som motsvarar av summan av de gåvor som vid varje gåvotillfälle uppgått till (se avsnitt 5.9 om minsta beloppsgräns per gåva) och som tagits emot efter den tidpunkt då underrättelse senast bort ske och till dess att frågan om återkallelse har prövats av . Om förhållandena är sådana att det inte går att på ett tillförlitligt sätt beräkna hur många sådana gåvor som kommit in får göra en skönsmässig uppskattning och lägga ett skäligt belopp till grund för kontrollavgiften. Kontrollavgiften är dock alltid lägst . Befrielse från kontrollavgiften, helt eller delvis, kan ske om överträdelsen är ringa eller ursäktlig eller om det finns andra särskilda skäl. Ett särskilt skäl att efterge kontrollavgiften kan t.ex. vara att funnit det föreligga synnerliga skäl att avstå från återkallelse av mottagarens godkännande (se avsnitt 5.5.4 om återkallelse). Ett annat särskilt skäl kan vara att underlåtenheten berott på omständigheter utanför gåvomottagarens kontroll eller att en brist som i och för sig bort föranleda en underrättelse sedermera rättats till och det därför inte finns grund för att återkalla godkännandet. Ett annat skäl kan vara att frågan om förutsättningarna för godkännande varit fortsatt uppfyllda är svårbedömd. Om avgiften framstår som oskäligt hög i sig med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet, bör även det kunna utgöra grund för befrielse. Bedömningen av om det finns särskilda skäl ska vara nyanserad och inte alltför restriktiv. Det är möjligt att begära omprövning av eller överklaga beslut om kontrollavgift till domstol (se avsnitt 5.11 om omprövning och överklagande, m.m.). Bestämmelserna om kontrollavgift gäller även för utländska godkända gåvomottagare. Mot utländska mottagare som underlåter att underrätta om ändrade förhållanden torde det dock i realiteten inte finnas andra sanktionsmöjligheter än att återkalla ett godkännande som gåvomottagare. Förslaget föranleder införandet av 16 och 17 §§ lagen om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva. 5.5.6Sekretess och tillhandahållande av information om godkända gåvomottagare Regeringens bedömning: verksamhet med godkännande av gåvomottagare omfattas av sekretess enligt 27 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen. Sekretessen gäller inte beslut. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har kommenterat förslaget. Skälen för regeringens bedömning: Enligt 27 kap. 1 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) gäller sekretess i verksamhet som avser bestämmande av skatt eller som avser taxering eller i övrigt fastställande av underlag för bestämmande av skatt, för uppgift om Prop. 2018/19:92 enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Av 27 kap. 6 § samma lag framgår att sekretessen inte gäller för beslut varigenom skatt eller pensionsgrundande inkomst bestäms eller underlag för bestämmande av skatt fastställs, såvida inte beslutet meddelas i ärende om förhandsbesked i taxerings- eller skattefråga, beskattning av utländska experter, forskare eller andra nyckelpersoner när beslutet har fattats av , trängselskatt, eller prissättningsbesked vid internationella transaktioner. hantering av godkännande av gåvomottagare kommer att omfattas av sekretessen enligt 27 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen. För att en givare ska kunna få skattereduktion måste gåvan ges till en godkänd gåvomottagare och givaren har således ett behov av att på ett tillförlitligt sätt kunna få reda på om en presumtiv mottagare är godkänd. Besluten rörande godkända gåvomottagare får anses utgöra sådana beslut varigenom underlag för bestämmande av skatt fastställs. Detta innebär att besluten enligt 27 kap. 6 § offentlighets- och sekretesslagen inte kommer att omfattas av sekretessen enligt 27 kap. 1 §. Undantaget från sekretess gäller alla beslut enligt lagstiftningen om godkännande, dvs. inte bara beslut om godkännande utan även t.ex. beslut om återkallelse och beslut om kontrollavgift. När det gäller godkännanden enligt den förra lagstiftningen om godkända gåvomottagare publicerade på sin webbplats en kontinuerligt uppdaterad lista över godkända gåvomottagare med uppgift om vilken tidsperiod varje gåvomottagares godkännande avsåg. Regeringens förslag: En godkänd gåvomottagare ska lämna kontroll- uppgift om en sådan gåva som vid ett och samma gåvotillfälle uppgår till om den som lämnat gåvan är känd. uppgiften ska uppgift lämnas om det gåvobelopp som tagits emot under Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna anser att rapporteringen till bör förenklas för gåvomottagarna och att bestämmelsen om kontrolluppgiftslämnande bör ses över då administre- ringen enligt dem är kostsamt och svårhanterligt för en stor del av de Skälen för regeringens förslag: Det nu aktuella förslaget om skatte- reduktion för gåvor föranleds av tillkännagivande, enligt vilket skattereduktionen för gåvor till ideell verksamhet ska utformas som ett återinförande av tidigare lagreglering. De som är godkända gåvomottagare ska därför vara skyldiga att lämna kontrolluppgifter (se även avsnitt 5.4 om kravet på utländska gåvomottagare att ge in åtagande om att lämna kontrolluppgifter) om sådana gåvor som vid ett och samma gåvotillfälle uppgår till under förutsättning att den som lämnat gåvan Kontrolluppgiftslämnandet medför att uppgifterna kan förtryckas i givarnas inkomstdeklarationer. Det ansågs även vid införandet av den 2018/19:92 tidigare skattereduktionen för gåvor bidra till att minska risken för fusk (prop. 2011/12:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor avsnitt 6.16.3.8). Kravet på att den som lämnat gåvan är känd innebär att kontrolluppgifter således inte behöver lämnas för anonyma gåvor. I avsnitt 5.8 föreslås att gåvor som ger rätt till skattereduktion ska kunna utgöras av en löneförmån eller av en gåva från ett aktiebolag för vilken en delägare ska utdelningsbeskattas. I sådana fall är det den anställde respektive delägaren som ska anges som givare. Den som faktiskt betalat gåvan är i dessa avseenden bara att se som en förmedlare. Kontrolluppgiften ska innehålla uppgift om gåvobelopp som tagits emot , dvs. summan av de gåvor som mottagits och som uppnår minimibeloppet per gåva. Förslaget föranleder en ändring i 22 kap. 1 § skatteförfarandelagen och införandet av en ny paragraf, 22 kap. 22 §, i samma lag. Vilka som kan få skattereduktion och begäran Regeringens förslag: Rätt till skattereduktion för gåva till godkända gåvomottagare har en fysisk person som vid beskattningsårets utgång har fyllt och som är obegränsat skattskyldig under Han eller hon ska också ha haft utgifter för gåva avseende främjande av social hjälpverksamhet eller vetenskaplig forskning till en godkänd gåvomottagare eller vara skyldig att ta upp en sådan gåva som inkomst. Sådan rätt till skattereduktion har efter begäran också de som är begränsat skattskyldiga enligt 3 kap. 18 § första stycket 1, 2 eller 3 inkomstskattelagen, om deras överskott av förvärvsinkomster i och i andra länder, uteslutande eller så gott som uteslutande, utgörs av överskott av förvärvsinkomster i . Dödsbon har endast rätt till skattereduktion för gåvor som lämnats före Skattereduktionen begärs i inkomstdeklarationen för det beskattningsår då gåvan har lämnats. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna anser att även juridiska personer ska kunna få skattereduktion för gåvor. Skälen för regeringens förslag: Av tillkännagivande följer att den återinförda skattereduktionen för gåvor ska ha samma avgräns- ningar som tidigare lagstiftning. Remissinstanserna har inte anfört sådana skäl att regeringen bedömer att förslaget bör utformas på annat sätt än i enlighet med tillkännagivande. därför utformats i enlighet med detta. De som har rätt till skattereduktion för gåva till ideell verksamhet är fysiska personer som vid beskattnings- årets utgång har fyllt . Rätten till skattereduktion gäller de som är obegränsat skattskyldiga under beskattningsåret och de som är begränsat skattskyldiga men vars överskott av förvärvsinkomster i och andra länder, uteslutande eller så gott som uteslutande, utgörs av överskott av förvärvsinkomster i . För rätt till skattereduktion krävs Prop. 2018/19:92 att gåvan lämnats till en godkänd gåvomottagare och avser främjande av social hjälpverksamhet eller vetenskaplig forskning. Ett dödsbo kan få skattereduktion för gåvor som den avlidne själv lämnat eller för gåvor som lämnats av någon annan före den avlidnes dödsfall och som dödsboet ska ta upp som förmån eller utdelningsbeskattas för (se även avsnitt 5.8 om gåvans beskaffenhet). Skattereduktion begärs i inkomstdeklarationen för det beskattningsår då gåvan har lämnats. Uppgifterna kommer i normalfallet att vara förtryckta på deklarationsblanketten med ledning av lämnade kontrolluppgifter (se avsnitt 5.6 om kontrolluppgiftslämnande). Förslaget föranleder införandet av tre nya paragrafer, 67 kap. 20, 23 och 24 §§, i inkomstskattelagen, samt en ändring i 31 kap. 33 § skatteförfarandelagen. Regeringens förslag: Endast penninggåvor ger rätt till skattereduktion. Skattereduktion kan ges inte bara för gåva som en person själv har lämnat utan även för förmån av gåva samt gåva som ska utdelningsbeskattas. Testamente till förmån för en godkänd gåvomottagare ger inte rätt till skattereduktion. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har kommenterat förslaget. Skälen för regeringens förslag: Precis som enligt den tidigare lagstiftningen om skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet kan endast penninggåvor grunda rätt till skattereduktion. Testamentsförordnanden omfattas inte. Inte heller omfattas s.k. aktiegåvor, där en aktieägare skänker bort rätten till utdelning från bolaget till ett skattebefriat subjekt utan att beskattas för utdelningen (jfr Högsta förvaltningsdomstolens avgöranden RÅ 2006 ref. 45 och RÅ 2009 ref. 68). Om en arbetsgivare som en skattepliktig löneförmån för en viss arbetstagare ger en gåva till en godkänd gåvomottagare kan denna ingå i arbetstagarens underlag för skattereduktion, under förutsättning att det är fråga om en penninggåva som dessutom uppfyller beloppsgränsen för att räknas med i underlaget för skattereduktion (se avsnitt 5.9 om beloppsgränser). Skattereduktionen för gåvor omfattar även den situationen att ett bolag gav en penninggåva till en godkänd gåvomottagare, för vilken aktieägarna ska utdelningsbeskattas för gåvans värde (jfr Högsta förvaltningsdomstolens avgörande RÅ 2007 not. 161 och förhandsbesked i ärende dnr 59-08/D). Det utdelningsbeskattade beloppet får ingå i delägarnas underlag för skattereduktion under förutsättning att den del som faller på respektive delägare vid varje gåvotillfälle uppfyller det allmänna kravet på en gåvas minsta värde (se avsnitt 5.9 om beloppsgränser). Utdelningsbeskattning torde även kunna aktualiseras när ett bolag lämnar en aktiegåva (se ovan om aktiegåvor). sådan gåva kommer dock inte att grunda rätt till skattereduktion för en 2018/19:92 delägare eftersom endast penninggåvor räknas med i underlaget för skattereduktion. Utdelningen ska redovisas på kontrolluppgift på sedvanligt sätt och värdet kan förtryckas i givarens inkomstdeklaration. Förslaget föranleder införandet av två nya paragrafer, 67 kap. 21 och 25 §§, i inkomstskattelagen. Underlag för skattereduktion och Regeringens förslag: Underlaget för skattereduktion består av summan av gåvor som har lämnats under beskattningsåret. gåvor som vid varje gåvotillfälle uppgår till räknas in Om det sammanlagda underlaget för skattereduktionen understiger görs ingen skattereduktion. uppgår till av underlaget. Skattereduktionen får för ett beskattningsår uppgå till högst . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna vill se en ändring av beloppsgränserna för att inkludera fler gåvor och större gåvor. De flesta av dessa förordar att gränsen på per gåva tas bort, att gränsen för minsta gåvobelopp sänks till och att maximalt underlag för skattereduktion höjs till . kyrkan föreslår att gränsen per gåva ska sättas till . för ungdoms- och civilsamhällesfrågor vill däremot särskilt framhålla vikten av beloppsgränser och tillstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag: Remissinstanserna har inte anfört sådana skäl att regeringen bedömer att förslaget bör utformas på annat sätt än i enlighet med tillkännagivande. därför utformats i enlighet med detta. För att en penninggåva ska ingå i underlaget för skattereduktion för gåva krävs, på samma sätt som enligt den tidigare lagstiftningen om skattereduktion för gåvor till ideell verk- samhet (se prop. 2011/12:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor avsnitt 6.16.3.11), att den vid ett och samma gåvotillfälle Det finns även en årlig minimigräns. Underlaget för skattereduktion behöver uppgå till minst 2 000 kronor för att skattereduktion över huvud taget ska ske. reduktionens storlek är av underlaget, dock högst . innebär att maximal skattereduktion ges för lämnade gåvor om (/ 0,25 =) . För att en gåva ska anses ha lämnats krävs att den kommit mottagaren tillhanda (jfr avsnitt 5.6, i vilket föreslås att en kontrolluppgift ska innehålla det gåvobelopp som tagits emot under