prop · H70339 · 2019-11-11 00:00:00 — De syftar till att främja en likvärdig bedömning i skolan genom att skapa en norm för bedömningen av elevens kunskaper.80 Bedömningsstöden kan enligt på vissa sätt sägas vara viktigare i grundsärskolan än i andra skolformer. Möjligheten till sambedömning försvåras av att grundsärskoleenheterna ofta är små med få lärare som sällan undervisar i samma ämnen. Det finns också ofta bara en eller några få grundsärskoleenheter hos samma huvudman, vilket gör att det finns sämre förutsättningar till kollegiala sambedömningar. Det gör att bedömningsstöd i större utsträckning kan bidra till likvärdiga bedömningar i grundsärskolan än i andra skolformer. Vid sidan av bedömningsstöden tar fram mer generella stöd för bedömning och betygsättning. publicerades ett allmänt råd om betyg och betygsättning som ger rekommendationer om hur arbetet ska bedrivas och riktar sig till alla skolformer där lärare sätter betyg.81 För att bedöma elevernas kunskaper i ett enskilt ämne eller ämnesområde är dock bedömningsstöden centrala. 4.3 Utvecklingen av bedömningsstöd 4.3.1 Från inga till tre bedömningsstöd framförde i sitt budgetunderlag till regeringen för åren 2011–2013 att det saknades bedömningsstöd i grundsärskolan och föreslog att myndigheten skulle tilldelas särskilda medel för att kartlägga behovet av och utveckla bedömningsstöd.82 hade fört fram samma förslag 2009.83 78Det framkommer bland annat i intervjuer med lärare och rektorer. 79Skolverkets webbplats, ”Sambedömning”, hämtad . 80Se exempelvis , ”Bedömning i ämnen i grundsärskolan”, hämtad . 81Skolverket erbjuder även inom ramen för sitt skolutvecklingsuppdrag stöd till att sätta betyg i två webbkurser, Betygssättning för lärare i årskurs 4–6 och Betygssättning för lärare i årskurs 7–9, gymnasieskolan och vuxenutbildningen. 82Skolverket (2010) Budgetunderlag 2011–2013. Bristen på bedömningsstöd påpekades för grundsärskolan, gymnasieskolan och särskild utbildning för vuxna. 83Skolverket (2009) Redovisning av uppdrag om kunskapsbedömning i särskola och särvux. R I K S R E V I S I O N E N G R U N D S Ä R S K O L A N S K U N S K A P S U P P D R A G – S T Y R N I N G , S T Ö D O C H U P P F Ö L J N I N G tilldelades inte medel enligt förslaget, men valde att ta fram ett bedömningsstöd för grundsärskolan, , som publicerades 2014.84 Det gäller för årskurs 1–6 i ämnena svenska och svenska som andraspråk och är frivilligt att använda. fick 2015 i uppdrag att ta fram obligatoriska bedömningsstöd för årskurs 1 i svenska, svenska som andraspråk och matematik för samtliga obligatoriska skolformer.85 Dessa bedömningsstöd togs i bruk för grundsärskolan , vilket var senare än för andra skolformer.86 finns det ett bedömningsstöd i läs- och skrivutveckling och ett i matematik som är obligatoriskt att använda i årskurs 1 för elever som läser ämnen i grundsärskolan.87 På initiativ av utökades bedömningsstödet i matematik till att även omfatta årskurs 2–6, eftersom grundsärskolan i princip saknade bedömningsstöd. En annan anledning var att det skulle vara svårt att utveckla bedömningsstöd enbart för årskurs 1 när det saknades kunskapskrav för denna årskurs och även för årskurs 3.88 finns det därmed bedömningsstöd i tre av grundsärskolans ämnen (svenska, svenska som andraspråk och matematik) och inget i ämnesområden.89 De obligatoriska bedömningsstöden bör också ses i relation till en bredare satsning på tidiga insatser. införs nya bestämmelser i skollagen om tidiga stödinsatser i , specialskolan och sameskolan som går under benämningen garanti för tidiga stödinsatser. Den innebär att om det vid användningen av de obligatoriska bedömningsstöden i årskurs 1 eller genomförandet av nationella prov i årskurs 3 finns en indikation om att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, så ska en särskild bedömning genomföras och stödinsatser sättas in vid behov.90 Grundsärskolan omfattas inte av garantin, vilket kritiserades av flera remissinstanser när den infördes. Möjligheterna att inkludera grundsärskolan utreds genom ett tilläggsdirektiv till en statlig utredning.91 I grundsärskolan är de 84Skolverket (2014) – bedömningsstöd i årskurs 1–6. 85Regeringsbeslut (U2015/03529/S). 86Redovisningen av bedömningsstöden för grundsärskolan senarelades enligt ändring av uppdraget i regleringsbrev 2016. 87Skolverket (2016) Bedömningsstöd i läs- och skrivutveckling – obligatoriskt i årskurs 1 och (2017) – bedömningsstöd för grundsärskolans årskurs 1–6. 88Intervju vid , . 89Skolverket har vid faktagranskningen av rapporten framfört att det finns ett generellt stödmaterial för ämnesområden: (2015) Kunskapsbedömning i träningsskolan. Det finns inte i bedömningsportal. 90Garantin gäller även vid användning av så kallade kartläggningsmaterial som utvecklats för förskoleklassen. 2017:88, dir. 2018:33, dir. 2018:58. 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N obligatoriska bedömningsstöden därmed ännu inte kopplade till samma rätt till tidiga stödinsatser som i , även om bestämmelser i övrigt om ledning och stimulans, extra anpassningar och särskilt stöd gäller i samtliga skolformer. samlar i den nuvarande organisationen in information om behovet av bedömningsstöd via kontakter med rektorer och lärare och genom frågor som ställts till myndighetens upplysningstjänst. Genom statistik för hur ofta befintliga stöd laddas ner från skapar sig myndigheten också en uppfattning om vilka bedömningsstöd som är mest efterfrågade. I en utvärdering av betygsättning i årskurs 6 framkom att lärare i grundsärskolan upplever att de har mindre stöd i olika bedömningssituationer än lärare i grundskolan.92 har också haft i uppdrag att revidera de obligatoriska bedömningsstöden för grundskolan.93 I arbetet med revideringen har följt upp de tidigare bedömningsstöden. Uppdraget kom när bedömningsstöden för grundsärskolan precis hade börjat användas och dessa omfattades varken av uppföljningen eller revideringen. har dock inlett en egeninitierad utvärdering av de obligatoriska bedömningsstöden i grundsärskolans årskurs 1 som planeras att slutföras under hösten 2019.94 Vid intervjuer med framkommer att myndigheten vid prioriteringar av vilka bedömningsstöd som ska tas fram dels tar hänsyn till i vilka ämnen och årskurser det saknas bedömningsstöd och dels till hur mycket de används. Det finns exempelvis ämnen i som har bedömningsstöd som används i låg utsträckning, medan de är välanvända i andra ämnen. Dilemmat blir då att avgöra om bedömningsstöd ska tas fram i ämnen där de saknas eller där det finns en kultur av att använda dem.95 tog enheten för nationella prov fram en plan för att – 2022 ta fram olika bedömningsstöd. Den omfattade alla skolformer och i planen ingick att ta fram bedömningsstöd i matematik, svenska och svenska som andraspråk för årskurs 7–9 i grundsärskolan. beslutade att inte ta fram bedömningsstöden för grundsärskolan i och med att myndigheten fick i uppdrag att till 2022 digitalisera nationella prov och bedömningsstöd, vilket tar en stor del av enheten för nationella provs resurser.96 Inom ramen för uppdraget ska ta fram ett ramverk för bedömningsstöden samt precisera vilka nationella bedömningsstöd som ska finnas.97 Arbetet utgår från att 92Skolverket (2017) Utvärdering av betyg från årskurs 6. 93Regeringsbeslut (U2017/02561/S). 94Svar på faktagranskning från , . 95Intervju vid , . 96Intervjuer vid , och . 97Skolverket (2018) Redovisning av uppdrag om plan för utvecklingsarbetet med att digitalisera de nationella proven m.m. R I K S R E V I S I O N E N G R U N D S Ä R S K O L A N S K U N S K A P S U P P D R A G – S T Y R N I N G , S T Ö D O C H U P P F Ö L J N I N G de nationella bedömningsstödens syften enligt regeringen bör förtydligas så att de antingen är betygsstödjande, diagnostiska eller formativa.98 Det pågår ett arbete på med att definiera och kategorisera alla bedömningsstöd utifrån de syften som regeringen har angett. Mot bakgrund av att myndigheten uppmärksammat att behovet av bedömningsstöd är stort inom grundsärskolan ändrades dock beslutet om att inte ta fram de planerade bedömningsstöden för grundsärskolans ämnen.99 De ska tas fram –2020. 4.3.2 Grundsärskolan har få men uppskattade bedömningsstöd Som nämnts finns det bedömningsstöd i grundsärskolan för bedömning av elevers kunskaper i svenska, svenska som andraspråk och matematik i årskurs 1-6.100 Sammantaget har lärarna i grundsärskolans ämnen därmed tillgång till bedömningsstöd i tre av tretton ämnen. Dessa har också funnits . fanns det inget bedömningsstöd för lärare i ämnen. Det finns inte bedömningsstöd för att bedöma elevers kunskaper i ämnesområden.101 Som jämförelse har lärare i tillgång till bedömningsstöd i samtliga ämnen, vilket framgår av tabell 7.102 Dessa har tillkommit på olika sätt och , till exempel inom ramen för regeringsuppdrag. Bedömningsstöden kan också ha tillkommit inom ramen för mindre projekt på Skolverket.103 De är därför olika i omfattning och innehåll. Bedömningsstöden för omfattar inte alla stadier i alla ämnen, men den stora skillnaden i antalet bedömningsstöd visar att grundsärskolans lärare har ett avsevärt mindre omfattande stöd för att bedöma elevernas kunskaper än lärare.104 2017/18:14, bet. 2017/18:UbU5, rskr. 2017/18:44. 99Intervju vid , . 2014/15:137, 2015/16:UbU4, rskr. 2015/16:48. 101Som nämnts finns det ett generellt stödmaterial för kunskapsbedömning. (2015) Kunskapsbedömning i träningsskolan. 102Antalet bedömningsstöd varierar beroende på hur man räknar. Sammanställningen i tabellen baseras på en genomgång av bedömningsportal på dess webbplats . I portalen redovisar bedömningsstöden under olika rubriker, där varje rubriknivå räknats som ett bedömningsstöd i granskningen. Varje bedömningsstöd kan bestå av flera delar, vilka inte har räknats. 103Intervju vid , . 104Det kan tilläggas att lärarna i utöver bedömningsstöden har nationella prov som ger stöd för bedömningen av elevernas kunskaper i tio av ämnen i årskurs 3, 6 och 9. Proven ska dock inte genomföras i alla ämnen i dessa årskurser. 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 7 Antal bedömningsstöd i och grundsärskolans ämnen* åk 1–3 åk 4–6 åk 7–9 åk 1–3 åk 4–6 åk 7–9 Svenska/svenska som *Ett bedömningsstöd kan omfatta flera stadier. Därför överensstämmer inte antalen i tabellen med det antal som omnämns i texten ovan. I de intervjuer som gjorts med lärare och rektorer framkommer att de bedömningsstöd som finns för grundsärskolan är väl använda och uppskattade, även om vissa skolor säger att de inte kunnat bedöma alla dess delar . Men genomgående upplever lärarna att de saknar stöd för kunskapsbedömning och måste ägna mycket tid åt att ta fram eget material för att göra kunskapsbedömningar. Lärarna i ämnen säger att de ibland kan utgå från bedömningsstöd, men att det tar tid att anpassa dem till sina egna elever. Det är en accepterad del av yrket att utveckla material själv, inklusive stödet för kunskapsbedömning. En rektor säger att man som lärare i grundsärskolan måste R I K S R E V I S I O N E N G R U N D S Ä R S K O L A N S K U N S K A P S U P P D R A G – S T Y R N I N G , S T Ö D O C H U P P F Ö L J N I N G köpa det, annars kan man inte jobba i skolformen. har lärarna och rektorerna svårt att förstå varför det endast finns några få bedömningsstöd för grundsärskolan när det finns en mängd stöd för lärare i . De menar att de bör ha samma stöd som lärare i andra skolformer att bedöma elevernas kunskaper då skolans mål gäller för deras elever likväl som för andra elever. De ser inte heller att det skulle finnas något hinder för att utveckla bedömningsstöd för deras elever, till exempel för att elevgruppen skulle vara för heterogen i kunskapsnivå. Det gäller även lärare i ämnesområden, även om en del av dessa lärare reflekterar över att det kan vara svårt. •Förutsättningarna för sambedömning är sämre i grundsärskolan än i . Bedömningsstöden kan därför vara viktigare för att främja en likvärdig bedömning av elevernas kunskaper i grundsärskolan än i andra skolformer. •Skolverket hade vid inledningen av den period som granskningen omfattar identifierat att grundsärskolan saknade bedömningsstöd. •Skolverket har tagit vissa initiativ till att ta fram bedömningsstöd för grundsärskolans ämnen. Myndigheten tog 2014 fram ett bedömningsstöd i svenska och svenska som andraspråk. Inom ramen för ett regeringsuppdrag om att ta fram ett bedömningsstöd i matematik valde att utvidga detta till fler årskurser. Det togs i bruk 2017. har beslutat att –2020 ta fram bedömningsstöd i dessa tre ämnen för årskurs 7-9. •De bedömningsstöd som finns i grundsärskolans ämnen är uppskattade. •Sammantaget har grundsärskolans lärare i ämnen ett avsevärt mindre omfattande stöd för att bedöma elevernas kunskaper än lärare. Lärare som undervisar i ämnesområden saknar bedömningsstöd för att bedöma elevers kunskaper. 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 5Uppföljning och utvärdering av grundsärskolans kunskapsuppdrag I kapitlet redovisas iakttagelser för granskningsfråga 3, om uppföljningen och utvärderingen av grundsärskolans kunskapsuppdrag är ändamålsenlig. ansvarar enligt skollagen för att på nationell nivå följa upp och utvärdera skolväsendet. uppföljning och utvärdering ska enligt myndighetens instruktion öka kunskapen om hur utbildningen har utvecklats i förhållande till de nationella målen. Myndigheten ska vidare analysera utvecklingen av samtliga utbildningar och verksamheter, anpassat efter respektive verksamhet.105 Regeringen styr och följer upp arbete, och ska i budgetpropositionen rapportera om grundsärskolans måluppfyllelse i förhållande till de mål som beslutat.106 Dessa mål omfattar grundsärskolan såväl som och regeringen har särskilt betonat att grundsärskolans resultat bör belysas på ett bättre sätt än de gjordes innan skolreformerna 2011.107 Regeringen har även annan information att tillgå om grundsärskolan än den som sammanställer, främst från Skolinspektionen och statliga offentliga utredningar. Skolinspektionen ska enligt sin instruktion sammanfatta och publicera resultaten.av sitt arbete med tillsyn och kvalitetsgranskning och lämna en sammanfattning108 och analys av erfarenheterna av tillsyn och kvalitetsgranskning De statliga offentliga utredningarnas uppdrag utformas av regeringen och anges i utredningsdirektiv. Den information som Skolinspektionen och utredningsväsendet sammanställer ses i granskningen också som en del av kunskaperna om hur utbildningen i grundsärskolan utvecklas i förhållande till dess nationella mål. I granskningen undersöks grundsärskolans kunskapsuppdrag, det vill säga att grundsärskolan ska ge eleverna möjlighet att utveckla sina kunskaper så långt det är möjligt. I kapitlet beskrivs dels den uppföljning och utvärdering som gjorts av elevernas kunskapsutveckling i sig. Dels beskrivs vilken övrig uppföljning och utvärdering som gjorts om grundsärskolan och vad den ger för information. Denna information gäller förutsättningar för att eleverna ska kunna utveckla sina 10526 kap. 24 § skollagen (2010:800). 1–2 §§ förordningen (2015:1047) med instruktion för . 10610 kap. 3 § budgetlagen (2011:203). 2008/09:87, bet. 2008/09:UbU9, rskr. 2008/09:189. 1084 § förordningen (2011:556) med instruktion för . R I K S R E V I S I O N E N G R U N D S Ä R S K O L A N S K U N S K A P S U P P D R A G – S T Y R N I N G , S T Ö D O C H U P P F Ö L J N I N G Med detta avses exempelvis grundläggande förutsättningar som andelen behöriga lärare och tillgång till elevhälsa eller frågor som rör undervisningen, till exempel hur lärare använder kursplaner i undervisningen eller hur undervisningen i ett ämne bedrivs. Bedömningen utgår från följande kriterier. Med ändamålsenlig uppföljning och utvärdering av grundsärskolans kunskapsuppdrag menas att det på nationell nivå finns information om: -kunskapsutvecklingen hos eleverna i grundsärskolan. -grundsärskolans förutsättningar att främja elevers kunskapsutveckling. -skillnader mellan skolor och huvudmän vad gäller kunskapsutvecklingen hos elever och grundsärskolans förutsättningar att främja elevers kunskapsutveckling. Informationsinsamlingen kan enligt genomföras på olika sätt. Den kan samlas in via regelbunden uppföljning eller genom djupare, mer tillfälliga utvärderingsinsatser. Informationsinsamlingen kan vara både kvantitativ och kvalitativ.109 I kapitlet görs en uppdelning mellan regelbunden uppföljning samt utvärdering och tillfällig uppföljning. 5.2 uppföljning och utvärdering 5.2.1 Begränsade möjligheter till regelbunden uppföljning publicerar officiell statistik för grundsärskolan. Statistiken samlas in av på uppdrag av . Insamlingen gäller kostnader, antal elever som läser ämnen respektive ämnesområden och som läser integrerat i , antal lärare och deras behörigheter samt uppgifter om antal elever som får särskilt stöd och antal elever som pendlar till en grundsärskola i en annan kommun. Möjligheten att regelbundet följa upp elevers kunskapsresultat i grundsärskolan är begränsad, särskilt i jämförelse med där uppföljningen av elevernas kunskaper är omfattande. I mäts elevernas kunskaper genom betyg, resultat på nationella prov och internationella studier såsom och TIMMS. Det finns genom dessa mätningar information om elevernas kunskapsnivå, 109Ibland görs en tydlig definitionsskillnad mellan vad som menas med uppföljning respektive utvärdering, där uppföljning sägs svara på frågan vad som skett och genomförs regelbundet för att kontrollera hur en verksamhet genomförs medan utvärdering svarar på frågan varför och sker vid särskilda tillfällen och ger någon form av värdering. Uppföljningsinformation kräver dock oftast någon form av värdering för att kunna användas och utvärdering är ofta beroende av och bygger på data som samlats in genom uppföljning. Det beskrivs exempelvis i SOU 2014:12 Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer. bedömer att det för granskningens syften inte är nödvändigt att göra en strikt uppdelning av dessa undersökningstyper. 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N likvärdigheten sett till elevresultat mellan skolor och utvecklingen av elevernas kunskaper . Vidare är förutsättningarna för att samla in och analysera motsvarande information sämre i grundsärskolan än i . Betyg sätts inte i ämnesområden. Kunskapsbedömningen inom ämnesområden görs också utifrån varje elevs förutsättningar. Det gör att information om vilken nivå som eleverna når är svår att jämföra mellan skolor och . Eftersom betyg i ämnen endast sätts om eleven eller elevens vårdnadshavare begär det, och betyg inte sätts om eleven inte nått nivån för godkänt finns det inte betygsuppgifter för alla elever. Både i ämnen och ämnesområden hade det dock kunnat vara möjligt att samla in och analysera fler uppgifter om elevernas kunskapsutveckling på gruppnivå, exempelvis om antal elever som uppnår kunskapskraven. Det har som granskningen omfattar också funnits lagmässiga begränsningar för att samla in information om elever i grundsärskolan. har det inte varit tillåtet att samla in uppgifter på individnivå som avslöjar uppgifter om personers hälsa, dit intellektuell funktionsnedsättning räknas.110 Det innebär att uppgifter om elever i grundsärskolan bara har kunnat samlats in på gruppnivå och att därmed inte har haft uppgifter om enskilda elever och bakgrundsinformation om eleverna. I undersökningar av grundsärskolan har det därmed inte varit möjligt att kontrollera för olika bakgrundsfaktorer på samma sätt som när grundskoleutbildning följs upp och analyseras. Det gäller exempelvis vilken betydelse elevens familjebakgrund har för elevens möjligheter att nå utbildningens mål. har , 2007 och 2010, framfört till regeringen att myndigheten önskar få möjlighet att samla in individbaserad statistik för bland annat grundsärskolan.111 Efter att förordningen om den officiella statistiken ändrades är det nu möjligt att behandla personuppgifter inom bland annat grundsärskolan.112 planerar att samla in individstatistik för elever i grundsärskolan . Det finns dock även praktiska begränsningar för på vilken nivå uppgifter som samlas in i grundsärskolan kan redovisas. Många grundsärskoleenheter är små och det går därför av sekretesskäl inte att redovisa eventuella insamlade uppgifter på skolenhetsnivå för många enheter.113 Det sker även ett inflöde av elever från till grundsärskolan under de nio årskurser som skolformerna omfattar. Det försvårar jämförelser mellan skolenheter och . 110Förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. 111Utbildningsdepartementet (U2018/03059/GV). 112Förordningen (2018:2046) om ändring i förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. 113Intervju vid , . R I K S R E V I S I O N E N G R U N D S Ä R S K O L A N S K U N S K A P S U P P D R A G – S T Y R N I N G , S T Ö D O C H U P P F Ö L J N I N G Den regelbundna uppföljningen har sammantaget gett begränsad information om kunskapsutvecklingen för eleverna i grundsärskolan och förutsättningarna för att de ska kunna utveckla sina kunskaper. Den ger därmed även en begränsad bild av hur grundsärskolan utvecklats . I och med detta borde utvärderingar och tillfälliga uppföljningar enligt ha getts en större betydelse för att följa upp och utvärdera grundsärskolan på nationell nivå. 5.2.2Färre utvärderingar och tillfälliga uppföljningar av grundsärskolan Som grund för bedömningen av utvärderingar och tillfälliga uppföljningar har utgått från en sammanställning av undersökningar som gjorts på . Dessa omfattar både publicerade och interna undersökningar. har gått igenom de undersökningar som publicerat på sin hemsida och som omfattar grundsärskolan. har genomfört eller påbörjat totalt 134 undersökningar av skilda slag som rör de obligatoriska skolformerna. De innefattar utvärderingar och tillfälliga uppföljningar som redovisas fördelade på skolform i tabell 8. Många av undersökningarna är sammanställningar av statistik som baseras på regelbundna statistikinsamling. Dessa har exkluderats ur redovisningen eftersom förutsättningarna för statistikinsamling som nämnts skiljer sig åt för grundsärskolan och . De redovisade analystyperna är sådana som bedömt skulle kunnat ge information om grundsärskolans kunskapsuppdrag.114 114Riksrevisionen har utgått från en intern sammanställning av 2018 av antalet undersökningar som genomförts av myndigheten –2018, samt myndighetens egna kategoriseringar av dessa undersökningar. Kategorierna ska inte ses som officiella kategoriseringar. Indelningen är vidare än avgränsningen av grundsärskolans kunskapsuppdrag i granskningen. bedömer dock att redovisningen ger en bra bild av uppföljningar och utvärderingar av grundsärskolan och , och att få undersökningar som motsvaras av granskningens avgränsningar hamnar utanför redovisningen. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 8 Antal utvärderingar och tillfälliga uppföljningar per skolform 2014–2018. Antalet av dessa som tillkommit genom regeringsuppdrag redovisas inom parentes. 59 (35) 13 (9) 33 (20) 14 (9) 92 (55) 27 (18) Ingen av de utvärderingar och uppföljningar som redovisas i tabell 8 har enbart omfattat grundsärskolan. Som tabellen visar har en majoritet av uppföljningarna och utvärderingarna tillkommit inom regeringsuppdrag, men en stor andel av de genomförda undersökningarna har initierats av . Mängden undersökningar ger en viss bild av hur väl grundsärskolan beaktas i uppföljnings- och utvärderingsinsatser. Som tabellen visar omfattas grundsärskolan i lägre grad än av myndighetens utvärderingar och tillfälliga uppföljningar - 27 undersökningar jämfört med 92. Antalet utvärderingar och uppföljningar i tabellen kan i vissa fall gälla flera delredovisningar inom samma övergripande uppdrag.