prop · H603100 · 2019-04-10 00:00:00 — En lika stor skillnad observerades mellan grupperna inrikes och utrikes födda. Vidare skattar äldre sin hälsa som bra eller mycket bra i betydligt lägre utsträckning än yngre. har en av de högsta skattningarna av den upplevda hälsan bland EU:s medlemsstater, där ligger högst. Även jämfört med de nordiska länderna har en hög andel som tycker att de har en bra eller mycket bra hälsa. Inget nordiskt land ligger dock under genom- snittet i EU, som enligt var . Diagram 3.16 Andel som bedömer sin hälsa som bra eller mycket bra , befolkningen Källa: /SILC 2016–2017. Utbildningsnivå avser högsta avklarade utbild- ning för befolkningen i åldern 16–och baseras på SCB:s utbildningsregister. Befolkningens utbildningsnivå har ökat stadigt och andelen med en efter- gymnasial utbildning har gått från 2017. har andelen personer med högst en förgymnasial utbildning minskat från . Kvinnor har i genomsnitt högre utbildningsnivå än män. är fler kvinnor än män registrerade vid svenska univer- sitet och högskolor. Unga möter ett större utbud av utbild- ning än dagens äldre gjorde under sin studieaktiva tid, särskilt vid den högre utbildningen, och yngre personer med högre utbildning ersätter konti- nuerligt äldre med lägre utbildningsnivå. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 är att den genomsnittliga utbildningsnivån successivt stiger. Andelen eftergymnasialt utbildade är ungefär lika stor bland inrikes och utrikes födda, och har varit så . Dock är andelen med högst en förgymnasial utbildning större bland utrikes födda, och här har skillnaderna ökat . Mellanmänsklig tillit, eller social tillit, mäter i vilken grad de tillfrågade uppfattar att andra människor går att lita på. Indikatorn mäts av på en skala mellan 0–10 med frågan ”Enligt din uppfattning, i vilken utsträck- ning går det att lita på människor i allmänhet?”. En svarssiffra över 7 anses utgöra hög tillit. har andelen med hög tillit legat på en relativt nivå, mellan , även om andelen sjunkit något sedan den högsta noteringen . Internationellt hör till de länder med den högsta tilliten. Detta är fördelaktigt inte bara för att det skapar ett sammanhängande kitt i samhället, utan även för att beslutsprocesser och affärstransaktioner blir smidigare och effektivare. Det finns dock skillnader mellan grupper. Personer har lägre tillit än de . På liknande sätt har personer med utrikes uppväxt i genomsnitt lägre tillit än personer uppväxta i . Andelen med hög tillit ökar med utbild- ningsnivån hos de svarande. Den femte och sista sociala indikatorn, nöjd med livet, är ett mått på subjektivt välbefinnande och mäts av med frågan ”Hur nöjd är du på det hela taget med det liv du lever?”. Indikatorn visar andelen som svarat ”mycket nöjd” eller ”ganska nöjd”. Det subjektiva välbefinnandet är generellt sett högt i rika, demokratiska och politiskt stabila samhällen med låg arbetslöshet. I har andelen som är nöjda med livet legat på en hög och stabil nivå . låg den på i genomsnitt på . Jämfört med övriga sociala indikatorer finns det få tydliga skillnader mellan grupper: andelen som är nöjd med livet varierar mellan oavsett ålder, utbildning, och oberoende om personen vuxit upp i eller utomlands. Personer och de som vuxit upp utomlands låg dock i den nedre delen av spannet. Men mellan utrikes och inrikes födda har skillnaden minskat med sedan början av 2000- talet (se diagram 3.17). Diagram 3.17 Andel som anser att de är nöjda eller mycket nöjda med livet, uppdelat på inrikes och utrikes uppväxt P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 4 De budgetpolitiska målen I detta avsnitt följer regeringen upp de budget- politiska målen och bedömer en ny nivå på utgiftstaket . Avsnittet innehåller även en uppföljning av målen i stabilitets- och tillväxt- pakten. Avslutningsvis redovisar regeringen sina bedömningar av till inom ramen för den europeiska terminen, av Finanspolitiska rådets rekommendationer och bedömningar samt av iakt- tagelser från granskningen av årsredovisningen för staten. Regeringen redovisar vanligtvis dessa bedömningar i budgetpropositionen. I budget- propositionen (prop. 2018/19:1) redo- visades dock inte dessa bedömningar eftersom propositionen lämnades av en övergångsregering. De budgetpolitiska målen skapar förut- sättningar för att andra politiska mål ska uppnås på ett sätt som är offentligfinansiellt hållbart på både kort och lång sikt. De budgetpolitiska målen består av ett mål för den offentliga sektorns finansiella sparande, ett utgiftstak för staten, ett kommunalt balanskrav och ett skuldankare. Uppföljningen av målen sker enligt de metoder som anges i skrivelsen för finanspolitiken (skr. 2017/18:207). –Enligt överskottsmålet som gäller ska sparandet i den offentliga sektorn i genomsnitt motsvara en tredjedels procent av BNP över en konjunkturcykel. Rege- ringen bedömer att inriktningen på finanspolitiken är i linje med över- skottsmålet. andel av BNP vara inom skuldankarets toleransintervall. –För att i efterhand utvärdera om överskotts- målet uppnåtts och för att upptäcka systematiska avvikelser, används ett bakåt- blickande åttaårigt genomsnitt av det faktiska finansiella sparandet. Det bakåt- blickande genomsnittet av det finansiella sparandet –2018 ligger under målnivån. Sparandet har dock gradvis stigit . –Regeringen föreslår i propositionen Vårändringsbudget en ny nivå på Regeringen bedömer att utgiftstaket bör uppgå till . Det är en ökning med jämfört med den föreslagna nivån . –Kommunsektorn som helhet bedöms klara balanskravet . Sektorns resultat beräknas vara relativt oförändrat –2022. –Som medlem i EU är bundet av bestämmelserna i stabilitets- och tillväxt- pakten. klarar med god marginal de gränsvärden för underskottet i de offentliga finanserna och för den offentliga skulden som anges i stabilitets- och tillväxtpakten. förväntas även med bred marginal uppfylla sitt medelfristiga budgetmål om minus av potentiell BNP i strukturellt sparande 2018 och 2019. –bedömer rapport att det inte föreligger någon tydlig avvikelse från överskottsmålet och att finanspolitiken därmed är förenlig med Det bakåtblickande genomsnittet av det finansiella sparandet –2018 ligger under målnivån. Sparandet har dock gradvis stigit under perioden.P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 tidigt att överskottet i ett bakåtblickande perspektiv inte har uppfyllt vare sig det Det strukturella sparandet är en beräkning av vad gällande överskottsmålet eller det nya den offentliga sektorns finansiella sparande skulle vara i ett balanserat (neutralt) konjunkturläge och som nämnts ovan, att det bakåtblickande vid en normal sammansättning av skattebaser. genomsnittet av det finansiella sparandet Det strukturella sparandet justeras också för ligger under målnivån men har stigit gradvis. (För regeringens beräknings- Regeringen delar överlag Europeiska kom- för beräkning av strukturellt sparande i offentlig höga skuldsättning och de utmaningar som strukturella sparandet kan beräknas på flera sätt finns på bostadsmarknaden. och är inte en del av den officiella statistiken. gör att nivån på det strukturella sparandet kan skilja sig åt mellan olika bedömare, t.ex. på grund sättning samt främja bostadsbyggandet. av olika bedömningar av potentiell BNP (se institutioners bedömningar av det strukturella Uppföljning av målet för det En avvikelse från överskottsmålet anses före- ligga om det strukturella sparandet tydligt avviker från målnivån det innevarande eller det närmast Enligt den nya målnivån för det finansiella Att sparandet avviker från sparandet (överskottsmålet), som gäller fr.o.m. målet kan ha flera olika orsaker och ska inte 2019, ska sparandet i den offentliga sektorn i likställas med att politiken är felaktigt utformad. genomsnitt motsvara en tredjedels procent av I tabell 4.1 redovisas utfall och prognoser för bruttonationalprodukten (BNP) över en kon- det offentliga finansiella sparandet, bakåt- Det strukturella sparandet inne- blickande åttaårssnitt för det finansiella sparandet varande och nästkommande år används för att samt det strukturella sparandet. bedöma måluppfyllelsen i förhållande till över- sparandet prognostiseras bli av BNP skottsmålet i ett framåtblickande perspektiv. av BNP 2020. att i efterhand utvärdera om överskottsmålet Det strukturella sparandet bedöms uppgå till uppnåtts och för att upptäcka systematiska av potentiell BNP 2019. avvikelser används ett bakåtblickande åttaårigt osäkerheten i bedömningen av det strukturella genomsnitt av det faktiska finansiella sparandet. sparandet innebär dock inte så små skillnader i Det bakåtblickande genomsnittet ska dock inte förhållande till målet någon tydlig avvikelse. styra finanspolitiken på kort sikt utan används i heller 2020 bedöms någon tydlig avvikelse uppstå. huvudsak för att vid nästa översyn utvärdera om Regeringen bedömer således att inriktningen på målnivån, givet måluppfyllelsen och skuld- finanspolitiken är i linje med överskottsmålet. utvecklingen, behöver anpassas för att säkerställa hållbarheten och marginalerna i de offentliga Tabell 4.1 Finansiellt sparande i den offentliga sektorn samt indikatorer för avstämning mot överskottsmålet Procent av BNP respektive procent av potentiell BNP. Utfall 2018, prognos 2019–2022 -0,1 1Andel av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. Enligt det nya ramverket ska regeringen i den ekonomiska vårpropositionen redogöra för utvecklingen av den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld. Om denna skuld av- viker från skuldankaret, dvs. av BNP, med av BNP, enligt utfallet i nationalräkenskaperna för det föregående året eller enligt prognoserna för det innevarande året eller det följande budgetåret i den ekonomiska vårpropositionen, ska regeringen lämna en skrivelse till som den ekonomiska vårpropositionen lämnas. I skriv- elsen ska regeringen redogöra för vad som orsakat avvikelsen och hur regeringen avser att hantera denna. Eftersom skuldankaret börjar gälla ska bedömningen i denna proposition inte avse utan endast 2019 och 2020. Bruttoskuldens andel av BNP bedöms ligga inom skuldankarets toleransintervall dessa år (se diagram 4.1). I nuvarande prognos, som endast bygger på dagens aviserade finanspolitik, väntas bruttoskulden minska längre fram och uppgå till strax av BNP 2022. Procent av BNP 60 Källor: och egna beräkningar. P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 föreslår ändrade nivåer på utgiftstaket (se bet. 1995/96:FiU10 s. 69). gör regeringen en bedömning av utgiftstakets nivå i denna proposition. Enligt budgetlagen (2011:203) är det obligatoriskt för regeringen att i budgetpropositionen föreslå en nivå på utgiftstaket för det tredje tillkommande året. I enlighet med budgetlagen kommer regeringen att lämna förslag till utgiftstak i budgetpropositionen . 4.3Bedömning av utgiftstakets nivå 2022 I propositionen Vårändringsbudget (2018/19:99) föreslår regeringen att den redan fastställda nivån på utgiftstaket ska höjas. Det är förenligt med såväl praxis som det finanspolitiska ramverket att en ny regering P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 Tabell 4.2 Ursprungligt och faktiskt utgiftstak Miljarder kronor om inte annat anges Ursprungligt beslutade nivåer på utgiftstaket Slutgiltiga nivåer på utgiftstaket3 Årlig nominell förändring av utgiftstaket vid Budgeteringsmarginal, procent av takbegränsade 1De tekniska justeringar som redovisas här är de ackumulerade tekniska justeringarna . 2Finanspolitiskt motiverade justeringar av utgiftstakets nivåer kan enligt praxis göras av en ny regering. Dessa justerin gar medför en reell förändring av utgiftstakets begränsande effekt på de takbegränsade utgifterna. De reella justeringar som redovisas här är de ackumulerade reella justeringarna . 3Den slutgiltiga nivån på utgiftstaket är summan av den ursprungliga nivån och eventuella tekniska och reella justeringar. 4Förändring av utgiftstakets nivå jämfört med föregående år vid det tillfälle nivån beslutades av . Notera att beloppen i denna rad avviker från förändringen mellan åren för de ursprungligt beslutade nivåerna på utgiftstaket (rad 1) eftersom fastställda nivåer regelbundet justeras av tekniska skäl. 5Regeringens förslag till nivå på utgiftstaket i propositionen Vårändringsbudget . Källor: och egna beräkningar. Regeringens bedömning: bör utgifts- taket för staten, inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget, uppgå till . Skälen för regeringens bedömning: Att bestämma utgiftstakets nivå är ett politiskt beslut. Regeringar med olika politisk inriktning kommer att ha olika syn på vilken nivå på de offentliga utgifterna som är lämplig. Det går därför inte att reducera ett beslut om nivån till en beräkning enligt en i förväg bestämd formel. Nedan beskrivs den bedömda nivån på utgiftstaket med utgångspunkt i de bestämningsfaktorer som redovisas i skrivelsen för finans- politiken (skr. 2017/18:207). Utgiftstaket i förhållande till överskottsmålet De takbegränsade utgifterna prognostiseras bli 2022 och bedöms utgiftstaket till . Det innebär att de takbegränsade utgifterna kan öka med maximalt i förhållande till prognosen . I enlighet med regeringens riktlinje för budgeterings- marginalens minsta storlek bör en buffert om motsvarande minst lämnas obudgeterad under utgiftstaket i budgetpropositionen för oförutsedda händelser under budgetåret. När hänsyn tagits till riktlinjen för budgeteringsmarginalens minsta storlek medger utgiftstaket att de takbegränsade utgifterna i budgetpropositionen blir högre än vad som prognostiseras . Detta utrymme för möjliga utgiftsökningar motsvarar av BNP 2022. Att det finns ett ledigt utrymme under utgiftstaket betyder dock inte i sig att det finns ett utrymme för reformer som ökar de takbegränsade utgifterna. Reformer på utgifts- sidan kan genomföras efter avstämning mot över- skottsmålet med hänsyn tagen till eventuella inkomstförändringar. De takbegränsade utgifterna kan av flera skäl komma att bli högre och budgeteringsmarginalen i motsvarande utsträckning mindre än enligt den aktuella utgiftsprognosen, exempelvis till följd av makroekonomiska förändringar, såsom högre inflation, oförutsedda volymökningar i trans- fereringssystemen eller beslut om reformer. Om budgeteringsmarginalen delvis tas i anspråk för nya reformer, eller oförutsedda volymökningar i de statliga transfererings- systemen, försämras normalt det strukturella sparandet. Om budgeteringsmarginalen delvis tas i anspråk för utgiftsökningar till följd av makro- ekonomiska förändringar påverkas i många fall inte möjligheten att uppnå överskottsmålet. Tabell 4.3 Utgiftstak och takbegränsade utgifter Miljarder kronor om inte annat anges Utgiftstak, procent av BNP Utgiftstak, procent av Utgiftstak, fasta priser2 Takbegränsade utgifter, fasta Finansiellt sparande, procent Strukturellt sparande, procent Offentliga sektorns utgifter, 1Regeringens förslag till nivå på utgiftstaket i propositionen Vårändringsbudget . 2Beräkningen i fasta priser är utförd med en schabloniserad metod. Utgifter motsvarande andelen transfereringsanslag (känsliga för förändringar i volymer och makroekonomiska förutsättningar) är omräknade med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter, utgifter motsvarande andelen förvaltnings - anslag (pris- och löneomräknade anslag) är omräknade med implicitprisindex för statliga konsumtionsutgifter och utgifter motsvarande andelen anslag som inte är indexerade är omräknade med prisindex för BNP. av de tak- begränsade utgifterna, motsvarande riktlinjen för budgeteringsmarginalens storlek , har behandlats som transfereringsanslag. 3Samma metod har använts som vid beräkningen av utgiftstaket (se not 2) med undantag för att av de takbegränsade utgifterna inte behandlats som transfereringsanslag. Källor: och egna beräkningar. Utvecklingen av de takbegränsade utgifterna och budgeteringsmarginalens storlek Regeringens bedömning av utgiftstakets nivå innebär en något större årlig ökning av utgiftstaket än den genomsnittliga årliga ökningen av nivån sedan utgiftstaket infördes till det senaste . Den genom- snittliga årliga ökningen i löpande priser uppgår till , medan ökningen 2022 uppgår till . utgör budgeteringsmarginalen av de takbegränsade utgifterna. Det är ett större utrymme än den säkerhetsmarginal som regeringen vill upprätthålla till utgiftstaket i P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 enlighet med regeringens riktlinje för budget- eringsmarginalens minsta storlek. En budget- eringsmarginal som endast motsvarar säkerhets- marginalen skulle kunna medföra att möjlig- heterna att genomföra prioriterade reformer på utgiftssidan begränsades. Om det bedöms förenligt med överskottsmålet är det dock rimligt att reformer ska kunna genom- föras på budgetens utgiftssida. Om det tillgängliga utrymmet under utgifts- taket fram t.o.m. budgetpropositionen , dvs. utöver de pro- gnostiserade takbegränsade utgifterna, skulle tas i anspråk för högre utgifter ger det en genom- snittlig årlig ökningstakt för de takbegränsade utgifterna på 2019–2022. Denna ökning kan jämföras med den genom- snittliga ökningstakten för de takbegränsade utgifterna enligt prognosen i denna proposition vilken uppgår till 2019–2022. Den genomsnittliga ökningstakten under peri- oden –uppgick till . Att det finns utrymme under utgiftstaket betyder dock inte i sig att det kommer att användas för att öka de faktiska takbegränsade utgifterna. Utgiftstaket i förhållande till potentiell BNP Utgiftstakets andel av potentiell BNP bedöms minska från till 2019–2022. 4.4Uppföljning av det kommunala balanskravet I målet för den offentliga sektorns sparande ingår det finansiella sparandet i kommunsektorn, dvs. i kommuner och landsting. För kommuner och landsting är det emellertid det ekonomiska resultatet, och inte det finansiella sparandet, som är avgörande för om kommunallagens (2017:725) krav på en balanserad budget uppfylls. Detta krav benämns vanligtvis balanskrav och innebär att kommuner och landsting ska upprätta budget för nästa kalenderår där intäkterna överstiger kost- naderna. Kommunernas och landstingens års- redovisning ska innehålla en bedömning av om balanskravet har uppfyllts. Balanskravet ut- värderas med hjälp av resultatmåttet balans- kravsresultat som definieras i lagen (2018:597) P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 om bokföring och redovisning. Nega- tiva balanskravsresultat ska enligt kommunal- lagen som huvudregel återställas . Balanskravet anger en miniminivå, men för att uppnå kommunallagens krav på god ekonomisk hushållning behöver resultatet i regel vara högre. Vad som menas med god ekonomisk hushållning definieras av kommunerna och landstingen själva. Starkt balanskravsresultat i kommunsektorn Kommunernas och landstingens årsredovisning ska innehålla en bedömning av om balanskravet har uppfyllts. Uppgifter finns ännu inte tillgängliga. Regeringen återkommer i budget- propositionen med uppgifter . Balanskravsresultatet uppgick för kommunsektorn som helhet till 16 miljarder kro- nor, varav kommunerna svarade för . Resultatutjämningsreserverna uppgick till totalt för sektorn som helhet, varav kommunerna stod för . Nästan hälften av kom- munerna och av landstingen avsatte medel till en resultatutjämningsreserv. Vid utgången av 2017 var det av kommunerna och av landstingen som hade ett negativt resultat kvar att återställa, totalt respektive 1,6 mil- jarder kronor. Resultatet före extraordinära poster har varit positivt för kommunsektorn som helhet . Enligt preliminära uppgifter uppgick resultatet för sektorn som helhet till . Kommunerna stod för av det totala resultatet och landstingen för . Jämfört med 2017 försämrades resultatet med nästan . Balanskravet väntas även kommande år I regeringens prognos bedöms det kommunala skatteunderlaget utvecklas något långsammare 2019–2022 än de närmast föregående åren. Det beror på att utvecklingen av antalet arbetade timmar bedöms bromsa in när efterfrågan i ekonomin dämpas. Därmed beräknas kommun- sektorns skatteinkomster växa långsammare 2019–2022 än . antas de migrations- relaterade statsbidragen fortsätta minska kraftigt då kommunsektorns utgifter för migrations- relaterad verksamhet sjunker. Det leder till att även de totala statsbidragens nivå sjunker något i prognosen. Även om behoven av migrations- relaterad verksamhet minskar under prognos- perioden ökar behoven av kommunala välfärds- tjänster då andelen barn och äldre i befolkningen ökar snabbt. –2022 antas kommunsektorns kostnader öka i ungefär samma takt som intäkterna. Det leder till att sektorns resultat är ungefär oförändrat under prognos- perioden. Sektorn som helhet bedöms klara balanskravet med god marginal . Resultatet beräknas uppgå till 2019. Därefter beräknas resultatet uppgå till 17–2020–2022, vilket motsvarar av skatteinkomsterna och de generella statsbidragen. Avsnitt 7.5 innehåller mer information om prognosen för kommun- sektorns finanser. 4.5Uppföljning av målen i stabilitets- och tillväxtpakten Utöver de nationella budgetpolitiska målen är bundet av reglerna inom stabilitets- och tillväxtpakten i och med sitt medlemskap i . Reglerna består av en korrigerande del och en förebyggande del. Den korrigerande delen, underskottsför- farandet, anger gränsvärden som innebär att underskottet i de offentliga finanserna inte får vara större än av BNP och att den offentliga bruttoskulden inte får överstiga 60 pro- cent av BNP. Regeringen bedömer att det kommer att finnas god mar- ginal till dessa gränsvärden om inget oförutsett uppkommer och att därmed kommer att befinna sig i den förebyggande delen. Den förebyggande delen av pakten ska säker- ställa att medlemsstaterna bedriver en sund finanspolitik på medellång sikt och förhindra att det uppstår alltför stora underskott i medlems- staternas offentliga finanser. medel- fristiga budgetmål (MTO) är ett underskott på av potentiell BNP och förväntas med bred marginal uppfyllas samtliga år (se tabell 4.4). Medlemsstater som inte uppfyller sina medel- fristiga budgetmål förväntas följa kommissionens riktlinjer för en anpassningsbana för det struk- turella sparandet och måste även ta hänsyn till det s.k. utgiftskriteriet. Utgiftskriteriet omfattar i stort de primära utgifterna (dvs. de offentliga utgifterna exklusive ränteutgifter) och innebär att den reala ökningen av utgifterna, efter justering för skatteför- ändringar, ska vara lägre än ett givet referens- värde. Referensvärdet bestäms av den reala till- växten i potentiell BNP men anpassas därtill så att finanspolitiken siktar mot det medelfristiga budgetmålet. Tabell 4.4 Nyckeltal för uppföljning av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del Procent av potentiell BNP respektive årlig procentuell förändring, prognos budgetmål (MTO) Medelfristigt budgetmål (MTO) -1,0 -1,0 -1,0 procent av potentiell BNP1 1Enligt Europeiska kommissionens beräkningar. 2Referensvärdet för utgiftskriteriet beräknas utifrån den reala medel - fristiga tillväxten i potentiell BNP och MTO enligt Europeiska kommissionens senaste prognos. Källa: Europeiska kommissionens höstprognos (). 4.6Den europeiska terminen och EU:s rekommendation till Den europeiska terminen utgör ramen för sam- ordningen av den ekonomiska politiken mellan medlemsstaterna i EU. Den syftar till att öka samstämmigheten i rapporteringen och gransk- ningen av de åtgärder som medlemsstaterna vidtar inom ramen för EU:s tillväxt- och syssel- sättningsstrategi (2020), stabilitets- och tillväxtpakten samt förfarandet för övervakning av makroekonomiska obalanser. inleddes den åttonde euro- peiska terminen. Europeiska kommissionen före- slog då i den årliga tillväxtöversikten att den P R O P . 2 0 1 8 / 1 9 : 1 0 0 ekonomiska politiken inom EU skulle inriktas på ökade investeringar, strukturreformer och en ansvarsfull finanspolitik. presenterades kommissionens s.k. landsrapporter, som innehåller analyser av medlemsstaternas ekonomier. Dessa omfattar även fördjupade granskningar av eventuella makroekonomiska obalanser i medlemsstaterna. Kommissionen lämnade förslag till landsspecifika rekommendationer till medlems- staterna.