prop · H7034 · 2019-09-17 00:00:00 — De risker som brukar nämnas i samband med trångboddhet är sämre hälsa på grund av högre smittorisk, sömnsvårigheter, brist på personlig integritet, sämre möjlighet till återhämtning och sämre skolresultat på grund av brist på studiero.19 Emellertid har inga empiriska studier lyckats påvisa ett orsakssamband mellan trångboddhet och hälsa. Det råder därmed stor osäkerhet kring vilka konsekvenser de senaste decenniernas växande trångboddhet har haft, exempelvis beträffande hälsa, användningen av socialförsäkringen och barns skolresultat. I denna granskning analyseras vilka effekter trångboddhet har med avseende på hälsa, vuxnas sjukfrånvaro samt barns skolresultat. Syftet med granskningen är således att analysera om det ökade familjepolitiska fokuset och införandet av en boyterestriktion i bostadsbidraget har haft oönskade samhällsekonomiska konsekvenser. Följande frågor besvaras inom ramen för granskningen: •Har boyterestriktionen bidragit till trångboddhet? •Har den ökade trångboddheten bidragit till försämrad hälsa och en ökad användning av socialförsäkringen? •Har den ökade trångboddheten bidragit till försämrade skolresultat? Förhoppningen är därmed att granskningen ska bidra till ökad kunskap om samhällsekonomiska sidoeffekter av bostadsbidragets utformning, framför allt beträffande balansen mellan de bostadspolitiska och familjepolitiska målen. har uttryckt en ambition att motverka trångboddhet och de risker som är förknippade med trångboddhet.20 granskar därför 16Makar delar rum. slutbetänkande del 1, ss. 44–45, 1986. 17Se till exempel prop. 2016/17:1 volym 1 avsnitt 1.8 s. 57; Prop. 2016/17:1 Utg. 18; bet. 2016/17:CU1; Prop. 2017/18:1 utg. omr. 9, s. 144. 2016/17:1 utg. omr. 13, bet. 2016/17: AU1, rskr. 2016/17:114. 19Gove, , och Galle, Overcrowding in the home. An empirical investigation of its possible pathological consequences. 44, no.1, ss. 59–80, 1979; Goux, och . The effect of overcrowding housing on children’s performance at school. 5-6, ss. 797-819, 2005. 2016/17:1 volym 1 avsnitt 1.8, bet. 2016/17: FiU20, rskr 2016/17:349. R I K S R E V I S I O N E N T R Å N G B O D D H E T – K O N S E K V E N S E R F Ö R H Ä L S A O C H S K O L R E S U L T A T bostadsbidragets utformning med utgångspunkt i att bostadsbidragets konstruktion inte ska bidra till en trångboddhet som leder till ökad ohälsa, ökad användning av socialförsäkringen och sämre skolresultat. Om granskningen visar att trångboddhet bidrar till negativa effekter i form av ökad ohälsa och sjukfrånvaro riskerar den rådande inriktningen inom ramen för bostadsbidraget att försvåra och regeringens mål för sjukförsäkringen, det vill säga att sjukfrånvaron ska ligga på en långsiktigt stabil och låg nivå.21 Minskad sjukfrånvaro är också en målsättning i handlingsplan för förändring mot ett hållbart samhälle, Agenda 2030. Visar granskningen att bostadsbidragets utformning och den ökade trångboddheten bidragit till sämre hälsa, ökade utgifter i socialförsäkringen och sämre skolresultat, drar slutsatsen att förskjutningen av syftet inom ramen för bostadsbidraget haft oönskade konsekvenser och därmed inte är ändamålsenlig. Om resultaten inte ger stöd för att några oönskade sidoeffekter har uppstått, bedömer i stället att avvägningen inom bostadsbidragets konstruktion mellan den bostadspolitiska och familjepolitiska målsättningen är motiverad. Resten av rapporten är disponerad på följande sätt. Kapitel 2 beskriver bostadsbidraget för barnfamiljer, statens riktlinjer för trångboddhet och trångboddhetens utveckling. I kapitel 3 presenteras tidigare forskning om trångboddhet och hälsa. Det analytiska tillvägagångssättet presenteras i kapitel 4 och i kapitel 5 presenteras resultaten. Rapporten avslutas med kapitel 6 där granskningens slutsatser redovisas. 2015/16:1 volym 1 avsnitt 1 s.10 och ss. 29–32, bet. 2015/16: SfI1, rskr. 2015/16:87. 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2 Bostadsbidrag och trångboddhet 2.1 Bostadsbidrag till barnfamiljer Bostadsbidrag till barnfamiljer består av fyra delar: ett bidrag för bostadskostnaden, ett särskilt bidrag för hemmavarande barn, ett särskilt bidrag för barn som bor växelvis samt ett umgängesbidrag för barn som inte bor stadigvarande i hushållet.22 Storleken på bidraget är differentierat och beroende av antalet barn. Bidraget för bostadskostnaden är dessutom beroende av bostadskostnaden, upplåtelseformen, samt bostadsytan. Det maximala bostadsbidrag som ett hushåll kan vara berättigat till är summan av de olika bidragsdelarna. Bostadsbidrag är emellertid en inkomstprövad förmån och minskar om inkomsten överstiger ett visst belopp. Syftet med bostadsbidraget är att ge ekonomiskt svaga hushåll möjlighet att hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostäder (det bostadspolitiska målet) och ge en ekonomisk grundtrygghet för barnfamiljer (det familjepolitiska målet).23 Detta uppnås i huvudsak via två mekanismer. Dels via en minskning i relativpris mellan bostad och annan konsumtion för dem som erhåller bidraget, dels via en inkomstutjämning mellan hushåll med och utan bostadsbidrag. Sänkt relativpris för boende ökar bostadskonsumtionen, det vill säga bostadsbidraget uppmuntrar hushållen att öka sin bostadskonsumtion eftersom bidraget sänker kostnaden. Storleken av denna effekt är beroende av hushållens priskänslighet och utbudet av lämpliga bostäder. Betoningen av bostadsbidragets delmål har skiftat över tid.24 var målen främst inriktade på det bostadspolitiska syftet med stödet, det vill säga att höja bostadsstandarden för bidragstagare. I och med den reform av bostadsbidraget som genomfördes –97, där bland annat en begränsning i den bidragsgrundande boytan infördes, skedde en tydlig förändring i bostadsbidragets fokus.25 ändringar i bostadsbidragets utformning har haft som mål att garantera en hög boendestandard. I och med reformen 1996–97 tonades den bostadspolitiska målsättningen ner till fördel för den familjepolitiska. Denna ändring i fokus stärktes ytterligare när 2007 tog beslutet att flytta bostadsbidraget från utgiftsområde 18, som hanterar frågor om bostadsförsörjning och bostadsbyggande, till utgiftsområde 12, som hanterar frågor om familjepolitiken. Förändringen i praktisk politik innebar att beredningsordningen 2296 kap. 3§ SFB. 1995/96:186 avsnitt 6. 1992/93:174 ss. 14–15. 25Boverket, Bostadsbidrag, ett rättvist bostadsstöd för barnen? s. 8, 2006. R I K S R E V I S I O N E N T R Å N G B O D D H E T – K O N S E K V E N S E R F Ö R H Ä L S A O C H S K O L R E S U L T A T inom flyttades från civilutskottet (och tidigare bostadsutskottet), som handhar bland annat bostadspolitiken, till socialförsäkringsutskottet, som handhar den ekonomiska familjepolitiken.26 Boyterestriktionen som infördes i bostadsbidraget 1997 innebär att hushåll inte får bostadsbidrag för den del av bostadskostnaden som avser bostadsytor över en viss gräns. Denna gräns är beroende av antalet barn i hushållet och är 80 kvm för hushåll med 1 barn, 100 kvm för 2 barn, 120 kvm för 3 barn, 140 kvm för 4 barn och 160 kvm för hushåll med 5 eller flera barn. Regeringens motivering till införandet av restriktionen var att det inte är rimligt att subventionera bostäder som i betydande grad överstiger trångboddhetsnorm 3, det vill säga bostäder där varje barn har eget sovrum och att det finns ett kök och vardagsrum.27 Boyterestriktionen uppskattades motsvara norm 3 översatt till antal kvadratmeter. Den bidragsgrundande boytan var emellertid generösare i propositionen än vad slutligen beslutade om.28 När restriktionen infördes medförde den en sänkning av bostadsbidrag för hushåll med större boytor än restriktionen tillät. Den medförde emellertid också att relativpriset mellan boyta och bostadens övriga attribut, till exempel bostadens läge, minskade. Det innebär att det var fullt möjligt för ett hushåll att undvika en minskning i bostadsbidrag genom att minska boytan och öka sin konsumtion av andra bostadsattribut så att den totala bostadskostnaden förblev oförändrad. Ett hushåll som berörs av restriktionen kan till exempel flytta till en mindre bostad som är belägen i ett attraktivare läge och därmed undvika ett sänkt bostadsbidrag. Studier har visat att införandet av boyterestriktionen innebar att fler hushåll valde att flytta till mindre bostäder som uppfyllde kriteriet för trångboddhet.29 I diagram 1 redovisas andelen trångbodda hushåll med bostadsbidrag samt deras genomsnittliga boyta uttryckt i kvadratmeter per person. , i samband med att boyterestriktionen infördes i bostadsbidragssystemet, sker en kraftig ökning av antalet trångbodda hushåll med bostadsbidrag, en ökning med . sker en tydlig minskning av boyta per person i bidragshushållen, från i genomsnitt per person, det vill säga en minskning med . Trångboddheten fortsätter att öka 2006/07:CU1y s3-4; Prop. 2006/07:100; bet. 2006/07: KU22; rskr. 2006/07:233. 1995/96:186. 1995/96: BoU11. 29Se till exempel , Economic incentives, Housing allowance, and housing consumption: An unintended consequence of a shift in housing policy. Journal of housing economics. 23, ss. 17– 27, 2014. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N för att sedan minska något medan boytan ligger relativt stabilt efter den kraftiga minskningen 1997.30 Diagram 1 Andel trångbodda (norm 3) och antal kvadratmeter per person för bostadsbidragstagare Andel (%) Andel trångbodda enligt norm 3 Antal kvm/pers Källa: Egen bearbetning av data från över bostadsbidragstagare. 2.2 Statliga riktlinjer och mål för trångboddhet var trångboddhet ett av de största hindren för befolkningstillväxt i Sverige.31 För att öka boendestandarden gjordes flera satsningar för att komma tillrätta med problemen. Bland annat antogs en utrymmesstandard som både skulle fungera som en vägledning vid bostadsbyggande och som en upplysning till familjer. Denna statliga riktlinje benämns trångboddhetsnorm 1 och innebar att det skulle bo högst två personer i varje rum och att det skulle finnas ett kök, se 30Det finns inga tillförlitliga siffror över antalet ensamstående med barn som bor trångbott och erhåller bostadsbidrag. Uppskattade siffror tyder emellertid på att majoriteten av ensamstående med barn som bodde trångbott erhöll bostadsbidrag när reformen i bostadsbidragssystemet genomfördes –97. minskar denna siffra. En möjlig förklaring är att inkomstgränsen för bidragstagare inte höjts och att hushåll som prioriterar annan konsumtion före bostaden fasas ur bostadsbidragssystemet. höjdes inkomstgränsen i bostadsbidragssystemet för ensamstående och från 58 500 till 63 500 för makar (se prop. 2016/17:1 utg. omr. 12, s. 34). Det var första gången som inkomstgränsen höjdes. Inkomstgränserna höjdes igen 2018 till respektive . Inkomstgränserna höjs sedan successivt . (se prop. 2017/18:6). 31Boverket, Trångboddheten i storstadsregionerna, rapport 2016:28, 2016; SOU 1945:63. Bostadssociala utredningen del 1, 1945. Mellan bostadsstandard och boendemoral. 2016, s. 39. R I K S R E V I S I O N E N T R Å N G B O D D H E T – K O N S E K V E N S E R F Ö R H Ä L S A O C H S K O L R E S U L T A T tabell 1.32 formulerades trångboddhetsnorm 2 som motiverades av att barnfamiljerna nu efterfrågade större bostäder. Enligt norm 2 skulle det inte bo fler än två personer per rum, därutöver skulle det finnas ett kök och ett vardagsrum.33 Trångboddhetsnorm 3 formulerades Enligt denna norm ska bostadsutbudet ge alla hushåll en möjlighet till kök och vardagsrum samt att varje hushållsmedlem har eget sovrum (makar delar sovrum).34 Avsikten med norm 3 var att den skulle fungera som ett enkelt men entydigt riktmärke för vad staten ansåg vara den lägsta acceptabla utrymmesstandarden.35 Vidare skulle fungera som ett kriterium vid bedömningen av vad som ansågs vara ett rimligt utrymmesbehov vid exempelvis bostadsförmedling eller vid utarbetandet av regler för bostadsbidrag. skulle också vara ett riktmärke vid kommunernas bostadsplanering. I den proposition som utkom efter stora utredning betonades den utrymmesstandard som innebär att varje barn ska ha möjlighet till eget rum, det vill säga norm 3.36 Norm 3 kopplades även här till bostadsbidraget och bidragstagarnas möjlighet att erhålla denna utrymmesstandard. Tabell 1 Statliga riktlinjer för trångboddhet Det får maximalt bo två personer per rum och bostaden ska även ha ett kök. Det får maximalt bo två personer per rum och det ska dessutom finnas ett kök och ett vardagsrum. Alla i hushållet ska ha ett eget sovrum förutom makar som kan Bostaden ska även ha ett kök och ett vardagsrum. Ingen vedertagen definition finns. SCB använder norm 2 för att illustrera en mer extrem trångboddhet än norm 3. I en rapport från diskuteras huruvida den tredje har använts så som det var tänkt när den formulerades.37 Ingen av de stora bostadsförmedlingarna ger förtur på grund av trångboddhet. tillämpar dessutom en restriktivare definition på trångboddhet än norm 3 vid 1946:279, ss. 2–3; Se socialutskottets utlåtande : Su238, s.3. Betänkande angivet av bostadsbyggnadsutredningen, s. 504, 1965. Bostadsförsörjning och bostadsbidrag. Slutbetänkande av boende- och bostadsfinansieringsutredningarna, s. 51, 1975. slutbetänkande del 1, ss. 44–45, 1986. 1986/87:48, s. 50, bet. 1986/87:BoU10. 37Boverket, Trångboddheten i storstadsregionerna, rapport 2016:28, 2016; SOU 1945:63. Bostadssociala utredningen del 1, 1945. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N bedömning av ekonomiskt bistånd38 och anser att barn bör kunna dela sovrum. Men trots de restriktioner som införts inom bostadsbidraget gjorde bostadsutskottet på eget initiativ ett tillkännagivande om bostadsbidragens roll som bostadspolitiskt instrument med syfte att även fortsättningsvis ge ekonomiskt svaga hushåll en chans att efterfråga goda och tillräckligt rymliga bostäder.39 Sammanfattningsvis har de statliga riktlinjerna för trångboddhet växt fram och förändrats . Trångboddhetsnorm 1 användes vid införandet som en åtgärd för att öka befolkningstillväxten.40 har syftet med kommit att ändras. Trångboddhetsnorm 3 är den senast definierade statliga riktlinjen för trångboddhet.41 Det verkar emellertid råda en oklarhet kring vilken betydelse har i praktiken och hur den ska tillämpas eftersom inte tillämpas såsom avsågs när den infördes. En avsaknad av tydlighet vid införandet kan ha bidragit. Diagram 2 visar trångboddheten enligt norm 2 och 3 för befolkningen (samtliga individer) 16–. Utvecklingen av trångboddhet enligt norm 2 påminner i hög grad om utvecklingen enligt norm 3. Det som däremot skiljer beroende på vilken definition av trångboddhet som används är nivån på andelen trångbodda. Vid användandet av norm 2 klassificeras en betydligt lägre andel som trångbodda. I båda fallen sjönk trångboddheten för att sedan ligga på en stabil nivå kring . , när boyterestriktionen infördes i bostadsbidragssystemet, har trångboddheten ökat. Åren 2016–2017 ansågs vara trångbodda enligt norm 2 vilket kan jämföras med då norm 3 tillämpas. Eftersom det inte finns någon officiell definition på det som brukar benämnas extrem trångboddhet, är norm 2 den definition SCB använder för att beskriva en mer extrem trångboddhet. Diagram 2 visar att denna mer extrema trångboddhet har ökat och i princip dubblerats . 38Socialstyrelsens allmänna råd om ekonomiskt bistånd (SOSFS 2013:1). 1995/96: BoU11. 40Ekstam, Trångboddhet. Mellan bostadsstandard och boendemoral. 2016, s. 38. 41Det finns en ytterligare definition på trångboddhet som används av den Europeiska unionens statistikorgan, . Enligt den definitionen anses barn, beroende på ålder, kunna dela rum. R I K S R E V I S I O N E N T R Å N G B O D D H E T – K O N S E K V E N S E R F Ö R H Ä L S A O C H S K O L R E S U L T A T Diagram 2 Trångboddhet (norm 2 och norm 3) för befolkningen 16–84 år Andel (%) 25 Anm.: bytte SCB datainsamlingsmetod från besöksintervjuer till telefonintervjuer vilket kan ha påverkat indikatorer –2007. Observationer –2007 har därför exkluderats. Källa: SCB. Ökningen av trångbodda enligt norm 3 gäller både ensamstående och sammanboende med barn, se diagram 3. Det är dock en betydligt större andel av ensamstående med barn som är trångbodda än makar med barn. Ökningen i trångboddhet har också varit något större för ensamstående med barn, motsvarande jämfört med 26. –2017 var av de ensamstående med barn trångbodda. Samma siffra för makar med barn var cirka 22 procent.42 42Noteras bör dock att barn med växelvis boende i statistiken enbart räknas till det hushåll där det är folkbokfört. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 3 Trångboddhet (norm 3) för ensamstående och sammanboende med barn Andel (%) 60 Anm.: bytte SCB datainsamlingsmetod från besöksintervjuer till telefonintervjuer vilket kan ha påverkat indikatorer –2007. Observationer –2007 har därför exkluderats. Källa: SCB. I diagram 4 redovisas utvecklingen av trångboddhet uppdelad efter om individen är född i eller inte samt om föräldrarna är födda i eller inte. Hushåll med två föräldrar födda i har en trångboddhet på 2016–2017 vilket innebär att det är den grupp som har lägst trångboddhet. Det är också den grupp för vilken trångboddheten legat relativt . Utrikes födda samt individer födda i med två utrikes födda föräldrar tillhör den grupp som har högst andel trångbodda 2016–2017. Av dessa uppvisar utrikes födda den största ökningen, från . För gruppen födda i med två utrikes födda föräldrar har trångboddheten ökat från 2016–2017. R I K S R E V I S I O N E N T R Å N G B O D D H E T – K O N S E K V E N S E R F Ö R H Ä L S A O C H S K O L R E S U L T A T Diagram 4 Trångboddhet (norm 3) i befolkningen (individer ålder 16–) efter födelseland och föräldrars födelseland Andel (%) 45 40 35 30 25 20 15 10 5 0 Anm.: bytte SCB datainsamlingsmetod från besöksintervjuer till telefonintervjuer vilket kan ha påverkat indikatorer –2007. Observationer –2007 har därför exkluderats. Källa: SCB. I diagram 5 redovisas trångboddhetens utveckling (norm 3) i , och och ett genomsnitt av övriga kommuner. Andelen trångbodda individer i de tre storstadskommunerna är högre än i övriga kommuner. I övriga kommuner har trångboddheten legat på en stabil nivå på . I storstadskommunerna har trångboddheten varierat i en högre grad. Åren 2016–2017 låg trångboddheten på 24–i dessa kommuner. Störst ökning ses i som ökar från 1996–2016–2017. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Diagram 5 Trångboddhet (norm 3) i befolkningen (individer ålder 16–) efter kommun Andel (%) 35 Anm.: bytte SCB datainsamlingsmetod från besöksintervjuer till telefonintervjuer vilket kan ha påverkat indikatorer –2007. Observationer –2007 har därför exkluderats. Källa: SCB. Diagram 6 visar andelen trångbodda individer uppdelat efter inkomstkvintiler, det vill säga befolkningen indelad i fem inkomstgrupper där varje kvintil omfattar av befolkningen. Till kvintil 1 hör den tjugondel som har de lägsta disponibla inkomsterna och till kvintil 5 hör den tjugondel som har de högsta disponibla inkomsterna. Som väntat är trångboddheten högst för individer i den lägsta inkomstkvintilen. Där har trångboddheten ökat kraftigt med motsvarande , från . Ökningen –1997 då ytrestriktionen infördes motsvarar . Trångboddheten är som lägst för individer i den högsta inkomstkvintilen. För dessa har trångboddheten snarare minskat , från . R I K S R E V I S I O N E N T R Å N G B O D D H E T – K O N S E K V E N S E R F Ö R H Ä L S A O C H S K O L R E S U L T A T Diagram 6 Andel trångbodda (norm 3) i befolkningen (individer ålder 16–) redovisat efter inkomstkvintiler Andel (%) 40 Anm.: bytte SCB datainsamlingsmetod från besöksintervjuer till telefonintervjuer vilket kan ha påverkat indikatorer –2007. Observationer –2007 har därför exkluderats. Källa: SCB. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3Tidigare forskning om trångboddhet, hälsa och skolresultat Trångboddhet kan på teoretisk grund förväntas ha en negativ inverkan på hälsa och barns skolresultat. De risker som brukar nämnas i samband med trångboddhet är sämre hälsa på grund av högre smittorisk, sömnsvårigheter, brist på personlig integritet, sämre möjlighet till återhämtning och sämre skolresultat på grund av bristande studiero.43 Trots att flera studier visar att det finns ett samband mellan trångboddhet och ohälsa finns det inte några svenska studier som på ett trovärdigt sätt lyckats påvisa ett orsakssamband mellan trångboddhet och hälsa. Det finns inte heller några tidigare studier med fokus på hur boendes hälsa förändras i samband med en flytt till eller från en trångbodd bostad. Inom medicinsk och socialpsykologisk forskning finns exempel på studier av samband mellan trångboddhet och olika hälsoaspekter.44 I de här studierna har framför allt positiva samband mellan trångboddhet och psykisk ohälsa påvisats, även om dessa inte har visat sig vara särskilt starka, samt samband mellan trångboddhet och ökad risk för övre luftvägssjukdomar. Även samband mellan trångboddhet och en högre mortalitet har observerats hos vuxna. Resultaten från dessa studier har dock ifrågasatts. Boendeförhållanden är komplexa och det är nödvändigt att särskilja effekten av trångboddhet från socioekonomiska faktorer samt aspekter som rör bostadens kvalitet.45 Kritikerna menar att de påvisade 43Gove, och , Overcrowding in the home. An empirical investigation of its possible pathological consequences. 44, no. 1, ss. 59–80, 1979; Goux, och , The effect of overcrowding housing on children’s performance at school. 89, no. 5–6, ss. 797–819, 2005. 44Se till exempel Gove, och , Overcrowding in the home. An empirical investigation of its possible pathological consequences. 1, ss. 59–80, 1979; Britten, och , Cough and Peak Expiratory Flow Rate in 36 Year and Women, , vol. 294, no. 6583, ss. 1317–1320, 1987; , , och , Residential Density and Psychological Health: The Mediating Effects of Social Support. 6, ss. 994–999, 1989: Barker, Coggon, och , Poor housing in childhood and high rates stomach cancer in and . 4, ss. 575–578, 1990.; , Wadsworth och Colley, Accumulation of Factors Influencing Respiratory Illness in Members of a National and Their Offspring, Health, vol. 46, ss. 286–292, 1992.; Kearns, Worried about Housing: Extending the Debate on Housing and Health, Community Mental Health in , vol. 9, no. , 1995, och , Lercher och Kofler. Crowding and children’s mental health: The role of house type. Journal of environmental psychology, vol. 22, no. 3, ss. 221–231, 2002. 45Boverket, Trångboddhet i storstadsregionerna, Rapport 2016:28, 2016. R I K S R E V I S I O N E N T R Å N G B O D D H E T – K O N S E K V E N S E R F Ö R H Ä L S A O C H S K O L R E S U L T A T hälsoproblemen i tidigare studier snarare är en effekt av andra faktorer såsom mögel, fukt, arbetslöshet eller låg inkomst snarare än en effekt av trångboddhet.46 Det finns en fransk studie om boendeförhållanden och skolresultat som använder en mer avancerad statistisk metod.47 De finner att barn med många syskon presterar sämre i skolan än barn med få syskon vilket i huvudsak verkar bero på att de bor mer trångt. Denna studie utgår emellertid inte från en fördefinierad trångboddhetsnorm utan utgår ifrån antal individer per rum när undersökningspersonerna är . En studie från visar också att tillgången till privat utrymme ökar sannolikheten att påbörja högre studier.48 och miljömedicin (CAMM) vid , har också uppmärksammat den bristande kunskapen vad gäller trångboddhet och dess effekter och har därför i samarbete med Transkulturellt centrum, ett som arbetar på uppdrag av , inlett ett projekt där de ska intervjua personer inom olika yrkeskategorier som kan komma i kontakt med barn som bor trångbott.