prop · H70335 · 2019-10-17 00:00:00 — slutsats rörande prioritering av sina kontrollresurser är således att har många av de byggstenar som krävs, men att det behövs ytterligare åtgärder för att säkerställa att kontrollresurserna fördelas på det sätt som genererar största möjliga nytta. 78 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Brå, 2018. Kriminalstatistik 2017 – Konstaterade fall av dödligt våld, BRA-759. Uppdrag till , , och om illegal hantering av punktskattepliktiga varor, Dnr: Fi2015/05353/S3. Slutredovisning av regeringsuppdrag till , , och om illegal hantering av punktskattepliktiga varor, Dnr: Fi2015/05353/S3. o , 2017. Narkotikaprisutvecklingen i –2017, Tilläggsuppdrag till Uppdraget att utreda vissa frågor på vapenlagstiftningens område (Ju 2017:E), Promemoria, Ju2018/02456/LP. Flygpassageraruppgifter ska användas för att bekämpa terrorism och annan allvarlig brottslighet, pressmeddelande, . och , 2016. Drogsituationen – Lägesbild i – 2016, Dnr: 2016-271. , Nationella operativa avdelningen, 2017. Polisens rapport om allvarlig och organiserad brottslighet 2017. Dnr: A479.632/2016. , polisregion , 2018. Sammanställning skjutningar i polisregion –, Rapport 135/18, 2018-05. En gräns – en myndighet? Lag om flygpassageraruppgifter i brottsbekämpningen. Metodproblematik för bestämning av skattefel/mörkertal i Extrastat, Metodpromemoria . Swedavia, 2018. Trafikstatistik på Swedavias flygplatser. Slutrapport – Att mäta samhällsnytta av myndigheternas insatser. Kontrollstrategi, Dnr: STY-2012-636. Strategi för processtyrning, . Underrättelsemodell, Dnr: STY 2015–348. PM – beräkning av skattefelet, Intern promemoria. Budgetunderlag för räkenskapsåren 2018–2020. R I K S R E V I S I O N E N T U L L V E R K E T S K O N T R O L L – E N T R Ä F F S Ä K E R V E R K S A M H E T ? Framgångsrik myndighetssamverkan har fått bort spritbussarna, pressmeddelande, . Arbetsordning för , , Dnr: STY 2012-603. Återrapportering av ökade tullkontroller vid gränsen, Dnr: STY 2017-946. internrevision, 2016. Granskning av kontroller i efterhand, Dnr: STY 2015-723. internrevision, 2017. KCAU:s leveranser av produkter till kontrollverksamheterna, Dnr: STY 2016-817. internrevision, 2018. hantering av det ökade postflödet från tredje land, Dnr: STY 2018-79. Betänkande 2016/17:JuU18, rskr. 2016/17:223. Proposition 2010/11:47 En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken, bet. 2010/11:SoU8. Proposition 2017/18:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 3. Proposition 2017/18:26 Skjutvapen och explosiva varor – skärpta straff för de grova brotten, bet. 2017/18:JuU8, rskr. 2017/18:65. Proposition 2017/18:99 Vårändringsbudget . Proposition 2017/18:234 Lag om flygpassageraruppgifter i brottsbekämpningen, bet. 2017/18:JuU39, rskr. 2017/18:394. Proposition 2018/19:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 3. Regleringsbrev för avseende . 2015/16:86 En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020. 80 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Intervju vid , . Intervju vid , . Företrädare för Verksledningsstaben. Intervju nr 1 vid , . Processägare för Genomföra fysisk kontroll. Intervju nr 2 vid , . Processägare för Hantera uppbörd. Intervju nr 3 vid , . Processägare för Klarera varor och transporter. Intervju vid , . Processägare för Analysera och selektera. Intervju vid , . Chef för samordning (ENS). Intervju vid , . Chef för KC Analys och underrättelse (KCAU). Intervju nr 1 vid , . Chef för operatörsuppföljningen. Intervju nr 2 vid , . Chefer inom KC Klarering. Intervju nr 3 vid , . Företrädare för Operatörsuppföljningen. Intervju nr 1 vid , . Chef för underrättelseenhet inom KC Analys och underrättelse (KCAU). Intervju nr 2 vid , . Företrädare för Nationella analysgruppen inom KC Analys och underrättelse (KCAU). Intervju vid , . Företrädare för operativ samordning inom KC . Intervju nr 1 vid , . Företrädare för gränsskyddet inom KC Intervju nr 2 vid , . Controller inom KC Analys och underrättelse (KCAU). Intervju nr 3 vid , . Chef för underrättelseenhet inom KC Analys och underrättelse (KCAU). Intervju nr 4 vid , . Företrädare för Kommissionen för tung trafik. Intervju nr 1 vid , . Företrädare för gränsskyddet inom KC Intervju nr 2 vid , . Företrädare för operativ samordning inom KC . R I K S R E V I S I O N E N T U L L V E R K E T S K O N T R O L L – E N T R Ä F F S Ä K E R V E R K S A M H E T ? Intervju nr 3 vid , . Chef för Nationella selekteringscentret (NSC) inom KC Analys och underrättelse (KCAU). Intervju vid , . Företrädare för Kommissionen för tung trafik. Intervju vid , . Intervju vid , . Avdelningschef för handel. Telefonintervju med , . Chef för samordning (ENS). Intervju nr 1 vid , . Företrädare för Nationella analysgruppen inom KC Analys och underrättelse (KCAU). Intervju nr 2 vid , . Företrädare för Analys och underrättelse (KCAU). Intervju vid , . Processägare för Genomföra fysisk kontroll. 82 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Här används en matematisk modell för att beskriva det optimeringsproblem som står inför när myndigheten ska allokera sina kontrollresurser på ett effektivt sätt. Syftet är att identifiera de faktorer som är avgörande för att myndigheten ska kunna optimera resursinsatsen. Bilagan avslutas med två känslighetsberäkningar som syftar till att belysa värdet av att kunna följa upp resultatet av underrättelser bättre än vad som är möjligt . För att kunna optimera resursinsatsen är det nödvändigt att finna ett sätt att jämföra nyttan med att göra olika typer av kontroller. För att modellera intäktssidan för en viss typ av kontroll (i) införs två variabler, dels den samhällsnytta (Ni) som uppstår när ett fel eller brott upptäcks, dels sannolikheten (Pi) för att ett fel eller brott ska upptäckas. Genom att även beakta de kostnader (Ki) som uppstår då en kontroll genomförs kan samhällsnyttan per resursinsats (Si) beskrivas med följande samband: Si = Pi × Ni / Ki kan då maximera effekten av sin kontrollverksamhet genom att välja det antal kontroller av varje typ (Zi) som medför att största möjliga samhällsnytta uppstår i relation till de resurser som sätts in: ∑ Si × Zi Optimeringsproblemet kan vid en första anblick uppfattas som trivialt då det når sitt maximum om alla resurser allokeras mot den typ av kontroll som ger högst avkastning. Av två skäl är detta inte en relevant lösning för det optimeringsproblem som står inför. För det första har ett uppdrag som innebär att myndigheten ska genomföra kontroller inom ett brett spektrum av tull- och restriktionsområden. Förutom de krav som ställs om att alla restriktions- och riskområden ska kontrolleras finns det även risker med att lämna områden okontrollerade. De kan då exploateras av kriminella aktörer och växa. Myndigheten måste därför avsätta resurser för att genomföra kontroller inom alla områden. I modellen kan det uttryckas som att för alla i måste Zi > 0. För det andra finns det en rad praktiska begränsningar som kommer att styra vilken kontrollmix som är möjlig att välja i det korta perspektivet. Det kan till exempel handla om vilka kontrollresurser som finns tillgängliga inom ett visst geografiskt område. Ytterligare en begränsande faktor som i hög grad påverkar vilka kontroller som är optimalt att göra är tillgången på underrättelser. R I K S R E V I S I O N E N T U L L V E R K E T S K O N T R O L L – E N T R Ä F F S Ä K E R V E R K S A M H E T ? Tillgången på underrättelseinformation har i normalfallet en hög påverkan på träffsäkerheten i ett urval, vilket är helt avgörande för vilken avkastning som kan uppnås. Om det inte går att skapa tillräckligt stora urval med hög träffsäkerhet inom en viss kontrolltyp är det ofta effektivare att flytta resurser till en annan kontrolltyp med högre träffsäkerhet. En effektiv mix av kontroller kommer därför att styras av den marginaleffekt som den sista resursinsatsen ger inom olika kontrolltyper. Går det att skapa ett urval med högre träffsannolikhet eller med högre genomsnittlig samhällsnytta är det effektivare att styra resurserna dit. För att kunna optimera resursinsatsen på kort sikt behöver beslutsfattarna ha goda kunskaper om de marginaleffekter som uppstår då resurser flyttas mellan olika kontrolltyper. I det långa perspektivet behöver beslutsfattarna god uppfattning om hur avkastningen bäst kan ökas inom olika typer av kontroller. Det kan till exempel handla om att göra utvecklingsinsatser för att öka träffsäkerheten eller för att skapa nya urval med högre samhällsnytta vid beslag. I vissa fall kan det också handla om att investera i utrustning som sänker kontrollkostnaden. Denna typ av kunskap är nödvändig för att kunna fördela utvecklingspengar på ett effektivt sätt. I avsnitt 7.3 presenteras beräkningar av samhällsnyttan per insatt kontrollkrona för fyra typer av kontroller, se tabell 18. Beräkningarna visar att det finns stora skillnader i vilken samhällsnytta som uppnås inom olika kontrolltyper och att det således innebär stora kostnader att allokera resurserna fel. Beräkningarna ger också viss indikation om hur avkastningen kan ökas inom olika kontrolltyper. För kontroller av lastbilar är träffprocenten låg, som samhällsnyttan vid en genomsnittlig träff är hög. Då finns således en stor potential i att försöka förbättra träffprocenten. När det gäller tullrevisioner är träffprocenten redan relativt hög och det blir då viktigare att försöka ta fram urval med högre genomsnittlig debitering. Om detta är möjligt kan det finnas utrymme att sänka kraven på träffsäkerhet och ändå uppnå en högre avkastning än vad som är normalt . Känslighetsberäkningar avseende betydelsen av underrättelser Inom den fysiska kontrollen är det ett mycket lågt antal kontroller som står för huvuddelen av beslagsvärdet, se avsnitt 2.2.3. Det finns därför anledning att ta hänsyn till förutsättningarna för att uppnå goda resultat inom olika kontrolltyper. Även när det gäller tullrevisioner kan det vara så att enskilda kontroller förklarar merparten av resultatet. var det till exempel en revision som ensam stod för av efterdebiteringarna. Om de kontroller som ger goda resultat av någon anledning skiljer sig från övriga kontroller i urvalet finns det en risk för felaktiga optimeringsbeslut om endast den genomsnittliga samhällsnyttan per träff beaktas. Ovan framgick även att tillgången på underrättelseinformation kan ha stor betydelse för träffsäkerheten inom olika urval. Om det inom respektive kontrolltyp går att identifiera enskilda underrättelsebaserade urval som genererar högre 84 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N samhällsnytta per insatt kontrollkrona innebär det att avkastningen för de återstående kontrollerna måste vara lägre. De kontrollerna framstår då som mindre fördelaktiga ur ett optimeringsperspektiv. I granskningen har det dock uppmärksammats att har svårt att följa upp vilket kontrollresultat som uppnås baserat på underrättelser, särskilt inom den fysiska kontrollen. I syfte att undersöka vilken betydelse detta kan ha för möjligheten att allokera resurserna effektivt används nedan två känslighetsberäkningar. Beräkningarna utgår från den uppföljningsinformation som finns tillgänglig, och vars brister har beskrivits i avsnitt 4.4.2 och 7.3.2. Resultaten bör därför betraktas med försiktighet, men menar att beräkningarna kan ge en indikation om underrättelsernas betydelse för kontrollresultatet. Beräkningarna avser kontroll i container- och lastbilsflödet. Den uppföljningsinformation som ligger till grund för beräkningarna redovisas i tabellen nedan. Tabell 19 Information om kontroller och träffar i container- och lastbilsflödet 2018 Antal träffar för kontrolluppslag Anm. *Kontroller av lastbilar inkl. släp, trailer och flak. I tabellen nedan redovisas uppgifter om samtliga kontroller som genomfördes i containerflödet fördelat på kontroller som var respektive inte var baserade på underrättelseinformation. Tabell 20 Analys av kontroller i containerflödet 2018 Antal kontroller i urvalet Samhällsnytta för hela urvalet (kr) Kontrolltimmar för hela urvalet Kostnad (kr) Samhällsnytta per insatt kontrollkrona* Anm. *Beräkning som förutsätter att den genomsnittliga kontrolltiden är lika i samtliga urval. R I K S R E V I S I O N E N T U L L V E R K E T S K O N T R O L L – E N T R Ä F F S Ä K E R V E R K S A M H E T ? Baserat på informationen i tabell 19, och den undersökning som beskrivs i avsnitt 7.3.2av utfallet för kontrollerna 2017, antas här att alla träffar finns i urvalet som bygger på underrättelser. Samma kontrollresultat hade då kunnat uppnås genom att bara göra de underrättelsebaserade kontrollerna och då till en betydligt lägre resursinsats. Det finns inte någon särredovisning av arbetstid för de båda urvalen, men vid ett antagande om att kontrollerna i de båda urvalen har samma genomsnittliga tidsåtgång skulle samma beslagsmängd kunnat åstadkommits med mindre än 1/4 av resursinsatsen. Beräkningen av samhällsnyttan per insatt kontrollkrona visar att avkastningen för det underrättelsebaserade urvalet är hög, . I urvalet utan underrättelser är avkastningen noll. På samma sätt som i fallet med containerkontroller har kontrollerna av lastbilar delats upp i två urval i tabellen nedan, ett som baseras på underrättelser och ett för övriga kontroller. Eftersom det inte finns några uppgifter om vilket beslagsvärde som uppnåtts i respektive urval måste kalkylen bygga på antaganden om detta. I utgångsläget antas att den genomsnittliga nyttan vid ett beslag är lika stort i de båda urvalen. Vidare antas att tidsåtgången för att genomföra en genomsnittlig kontroll är densamma för båda urvalen. Tabell 21 Analys av kontroller i lastbilsflödet 2018 Antal kontroller i urvalet Samhällsnytta för hela urvalet (kr) Kontrolltimmar för hela urvalet Kostnad (kr) Samhällsnytta per insatt kontrollkrona* Anm. *Beräkning som förutsätter att den genomsnittliga kontrolltiden och den genomsnittliga samhällsnyttan vid beslag är lika i samtliga urval. Skillnaden i träffprocent är stor: i urvalet med underrättelser är den medan den endast är för övriga kontroller. Den högre träffprocenten för de underrättelsebaserade kontrollerna gör att samhällsnyttan per insatt kontrollkrona blir mycket hög, . Avkastningen för de övriga kontrollerna blir betydligt lägre, men ändå relativt hög jämfört med andra kontrolltyper såsom kontroller i postflödet, se tabell 18. Många av absolut största beslag görs i lastbilsflödet som ett fåtal beslag står för huvuddelen av samhällsnyttan. Därtill är de kontroller som 86 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N baseras på kontrolluppslag överrepresenterade när det gäller stora beslag, se avsnitt 4.4.2. Det finns därför anledning att tro att beslagen i urvalet med underrättelser i genomsnitt är större än övriga beslag i lastbilsflödet. Om det exempelvis är så att beslagsvärdet i det underrättelsebaserade urvalet i genomsnitt är 4 gånger högre än för övriga beslag blir avkastningen i det underrättelsebaserade urvalet som avkastningen för övriga kontroller endast blir . Känslighetsberäkningarna indikerar att det är av stor betydelse att få information om vilken samhällsnytta som underrättelserna bidrar till. En försiktig uppskattning baserat på ovanstående beräkningar tyder på att avkastningen för underrättelsebaserade respektive övriga kontroller kan skilja så mycket som 5–50 gånger. Det är därför sannolikt att en utvecklad uppföljning skulle påverka besluten om resursernas allokering. Informationen kan också ge vägledning om inom vilka flöden det skulle vara lönsamt att satsa på att ta fram fler underrättelser. R I K S R E V I S I O N E N KONTROLL – EN TRÄFFSÄKER VERKSAMHET? fastställer och tar ut tullar, skatter och avgifter och övervakar att bestämmelserna om in- och utförsel av varor följs. Den trafik och handel som ska övervakas blir allt större och många typer av varor omfattas av restriktioner, vilket ställer stora krav på kontrollverksamhet. har därför granskat om kontroll är effektivt utformad. övergripande slutsats är att i huvudsak har de byggstenar som krävs för en effektiv kontrollverksamhet, men att åtgärder bör vidtas för att säkerställa att kontrollens resurser används på det sätt som genererar störst nytta. Slutsatsen bygger bland annat på iakttagelser som visar att det behövs bättre underlag för riskbedömning och resursprioritering. Granskningen visar också att en utvecklad underrättelseverksamhet kan göra kontrollerna mer träffsäkra och att vissa åtgärder från regeringen skulle kunna förbättra kontrollmöjligheter. I granskningen finns även indikationer på att uppdrag att förhindra införsel av narkotika och vapen inte uppnås i tillräckligt hög utsträckning för att minska tillgången på den här typen av varor i samhället. rekommenderar bland annat att se över processen för riskbedömning och förbättra förutsättningarna för metodutveckling och kraftsamling inom underrättelseverksamheten. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse om kontroll