prop · H603153 · 2019-06-18 00:00:00 — Möjligheterna att uppnå målet beror förutom energianvändningens utveckling på hur BNP utvecklas. En lägre genomsnittlig BNP-utveckling gör det svårare att nå målet. scenario med lägre BNP ger en minskad energiintensitet med medan övriga fem scenarier (högre elektrifiering, referens EU, varmare klimat, reduktions- plikt och lägre energipriser) ger en minskning på . faktor som slår igenom på tillförselsidan är i vilken takt kärnkraften fasas ut, eftersom energiförluster i kärnkraftverken räknas med i beräkningen. Även en fortsatt utbyggnad av t.ex. vindkraft kan påverka måluppfyllelsen gör bedömningen att det kan bli svårt att nå 2030-målet men konstaterar att det finns stora osäkerheter i bedömningen, särskilt eftersom målet inkluderar såväl BNP som energi- Det pågår också ett antal nya initiativ som kan förbättra energi- intensiteten till 2030. Det gäller bl.a. arbetet med sektorsstrategier för och genomförande av EU-direktiv inom energieffektiviseringsområdet (om ekodesign, energimärkning, byggnaders energiprestanda och energieffektivitet). Även andra faktorer kan påverka utfallet, t.ex. energi- och koldioxidskatternas utveckling, reduktionsplikten och bonus-malussystemet för personbilar. Det saknas underlag för att bedöma hur stora bidrag dessa styrmedel kan ge och vilka kostnaderna blir för ytterligare en kWh minskad energitillförsel. Sammantaget bedömer regeringen därför att det fortfarande finns förutsättningar för att nå målet, även om osäkerheterna är relativt stora och bl.a. beror på BNP-utvecklingen. behövs det en kontinuerlig uppföljning av utvecklingen för att vid behov kunna vidta åtgärder . Förutsättningar för en effektivare användning av energi Energieffektiviseringstakten i påverkas av en mängd olika faktorer där energi- och koldioxidskatter samt informativa styrmedel är centrala verktyg. Inom ramen för energiöverenskommelsen pekas några konkreta åtgärder ut som bidrar till måluppfyllelse. Mot bakgrund av energiöverenskommelsen uppdrog regeringen åt att i samråd med berörda myndigheter och tillsammans med olika branscher formulera sektorsstrategier för energieffektivisering. Strategier tas fram inom områdena Fossilfria transporter, Produktion i världsklass, Framtidens handel och konsumtion, Resurseffektiv bebyggelse samt Flexibelt och robust energisystem. I delredovisning av uppdraget från (dnr M2019/00236/Ee) redogörs för process och struktur för arbetet, dialogerna med olika aktörer samt utmaningar och möjligheter för energieffektivisering i de olika sektorerna. Energisteget är ett nytt program för energieffektivisering i industrin som innebär att stora företag som genomfört en energikartläggning i enlighet med lagen (2014:266) om energikartläggning i stora företag kan ansöka om bidrag för en fördjupad studie av energieffektiva åtgärder eller investeringsstöd för merkostnaden för investering i en energieffektiv åtgärd. Enligt Energimyndigheten beviljades 35 företag stöd till ett totalt belopp om ca . angav att den beräknade samlade energibesparingen blir 52 GWh. Utredningen aktörer i energilandskapet tillsattes som en direkt följd av energiöverenskommelsens skrivningar om småskalig produktion och energieffektivisering. Utredningen redovisade sitt slutbetänkande Mindre aktörer i energilandskapet – förslag med effekt (SOU 2018:76). Regeringen och arbetar med andra åtgärder som också kan påverka energieffektiviseringstakten. Regeringen arbetar bl.a. med genomförandet av två EU-direktiv inom området. Det reviderade direktivet om byggnaders energiprestanda2 ska vara genomfört i svensk lagstiftning . I regeringens skrivelse om byggnaders energiprestanda (skr. 2018/19:152) som beslutades redogör regeringen för sin syn på systemgränsen för byggnaders 2Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/844 av om ändring av direktiv /31/EU om byggnaders energiprestanda och av direktiv /27/EU om energieffektivitet. 2018/19:153 energiprestanda. I skrivelsen redogörs även för att byggreglerna på ett kostnadseffektivt sätt ska bidra till teknikneutrala val av hållbara, dvs. icke-fossilbränslebaserade uppvärmningssystem, långsiktigt energieffektiva byggnader med bra klimatskärm samt en effektiv elanvändning i uppvärmningen och att de ska beakta effektutmaningen. Det reviderade energieffektiviseringsdirektivet3 ska vara genomfört i svensk lagstiftning . Det innebär bl.a. att medlemsländerna gemensamt ska uppnå det nya EU-målet om förbättrad energieffektivitet till 2030. Det införs även en möjlighet att justera målet uppåt vid en översyn av direktivet 2023. Därtill innebär det reviderade direktivet en förlängning av bestämmelserna om nationella energisparkrav till 2030 samt justerade bestämmelser om mätning och debitering av termisk energi, både på slutkunds- och byggnadsnivå och individuellt på lägenhetsnivå i flerbostadshus och byggnader med flera användningsområden. Det reviderade direktivets bestämmelser om mätning och debitering ska vara genomförda . I utkast på nationell energi- och klimatplan redovisar regeringen vilket bidrag enligt nuvarande prognoser förväntas kunna ge till det övergripande EU-målet till 2030, samt hur stort det nationella energisparkravet är för perioden –2030 (dnr M2019/00080/Ee). Regeringens bedömning: Sammantaget har en elmarknad som fungerar väl, bland annat är industrins elpriser konkurrenskraftiga och överföringskapaciteten till grannländerna hög i europeiska jämförelser. Elproduktionen genererar även mycket låga utsläpp av växthusgaser. har alltjämt ett elsystem med hög försörjningstrygghet. Det är dock angeläget att följa utvecklingen noga , särskilt när det gäller att upprätthålla en fortsatt hög leveranssäkerhet och utvecklingen av flexibilitet på marknaden. Ett starkt elnät genom kostnadseffektiva investeringar tillsammans med rätt incitament till flexibilitet är avgörande. Processerna för att få elnätsprojekt till stånd måste vara effektiva för att hålla ner ledtiderna. Energiöverenskommelsen anger att överföringskapaciteten inom landet och mellan och grannländerna ska öka. Elnäten på alla nivåer behöver utvecklas och användas effektivt i takt med den ökande elektrifieringen av samhället, bl.a. i transport- och industrisektorerna, och växande städer. Regeringen avser därför fortsätta att främja och undanröja hinder för efterfrågeflexibilitet och ta tillvara på digitaliseringens möjligheter. I samband med genomförandet av EU:s nya elmarknadslagstiftning aktualiseras frågor såsom resurstillräcklighetsanalyser och fastställandet av en nationell tillförlitlighetsnorm med anledning av den svenska effektreserven. 3 och rådets direktiv (EU) 2018/2002 av om ändring av direktiv /27/EU om energieffektivitet. Skälen för regeringens bedömning För att klara de energipolitiska målen spelar gemensamma lösningar på utmaningarna för elmarknaden i och inom EU en viktig roll. är en del av en integrerad elmarknad tillsammans med de nordiska länderna. I och med EU:s tredje paket om den inre elmarknaden och de mycket detaljerade nätkoder som följer på detta, har i allt högre grad knutits till en gemensam europeisk marknadsmodell. Det etablerade samarbetet på elmarknadsområdet mellan de nordiska länderna har bidragit till att många gemensamma utmaningar kunnat lösas kostnadseffektivt. Samarbete sker mellan tillsynsmyndigheterna, mellan systemoperatörerna, mellan regerinskanslierna och mellan branschföreningar. Framgångsfaktorer har bestått i en lämplig energimix, gradvis marknadsintegration och utveckling av en likvid marknad genom handel på marknadsplatserna och . har samarbetet också kommit att omfatta de baltiska länderna. Det nordiska samarbetet har sedan energiöverenskommelsen slöts intensifierats, bl.a. i syfte att skapa en gemensam vision för den nordiska elmarknaden. Det nordiskt-baltiska regionala samarbetet förväntas även stärkas inom EU-arbetet. För svensk del gäller det närmast samarbetet med andra EU-länder runt . Nuvarande elmarknadsdesign i och i är i hög utsträckning baserad på bestämmelserna i tredje paket om den inre elmarknaden som antogs 2009. Genom den överenskommelse som nåddes mellan rådet och som en del av energi för alla-paketet kommer detta regelverk nu att uppdateras. Den uppdaterade lagstiftningen innebär att elmarknaden inom EU integreras ytterligare och kommer att prägla det nationella arbetet . Det reviderade elmarknadsdirektivet4 ska vara genomfört i medlemsstaterna och de ändrade och nya förordningarna5 träder i kraft . De nya bestämmelserna omfattar många områden men syftar bl.a. till att underlätta för ökande andel förnybar elproduktion genom utveckling av kraftsystemets flexibilitet och genom ett tydligare regelverk för försörjningstrygghet och för medlemsländernas kapacitetsmekanismer. En annan viktig fråga är ett nytt regelverk för att säkerställa överföringskapacitet i gränsöverskridande infrastruktur. 4 och rådets direktiv (EU) om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om ändring av direktiv /27/EU. 5 och rådets förordning om den inre marknaden för el, förordning om riskberedskap inom elsektorn och om upphävande av direktiv /89/EG och förordning om inrättande av Europeiska unionens byrå för samarbete mellan 2018/19:153 Ett robust elsystem med hög leveranssäkerhet, god överföringskapacitet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser I detta avsnitt redogörs kortfattat för den generella utvecklingen på elmarknaden utifrån att ska ha ett robust elsystem med hög leveranssäkerhet, god överföringskapacitet, låg miljöpåverkan och el till övergripande slutsats är att har en elmarknad som bedöms fungera väl utifrån dessa perspektiv men att utmaningarna kan förväntas öka Elnäten behöver utvecklas på alla nivåer i takt med den ökande elektrifieringen av samhället, bl.a. i transport- och industrisektorerna och Robust elsystem med hög leveranssäkerhet leveranssäkerhet har under varit har inte haft någon effektbrist de senaste 50 En elenergibrist har inte inträffat . utifrån ett europeiskt perspektiv relativt få planerade och oplanerade elavbrott, även om sådana alltid kommer att förekomma, exempelvis till följd av väderhändelser. Utmaningarna kommer dock att öka framöver i takt med att andelen variabel elproduktion ökar. En faktor är även en förväntad ökande elektrifiering för att klara långsiktiga klimatmål6. utvärderar i sin kraftbalansrapport hur effekt- balansen har upprätthållits under den föregående vintern. görs även en prognos för effektbalansen den kommande vintern. kraftnät har även i uppdrag att bedöma förutsättningarna för att långsiktigt bedömning av de långsiktiga förutsättningarna (dnr M2018/01966/Ee). Svenska kraftnäts prognos för visar att kan få ett växande underskott i effektbalansen. beror på de planerade nedläggningarna av kärnkraftsblocken och 2 samt av några fossileldade produktionsanläggningar. till bedömningen om ett växande underskott är att för sina beräkningar gjort förändringar i antagandena om tillgänglig produktions- kapacitet vid topplasttimmar. Svenska kraftnäts slutsats är att de kommande åren kommer att vara beroende av att kunna importera el vid marknadsanalys i syfte att identifiera framtida utmaningar och behov i det svenska stamnätet för el (Långsiktig marknadsanalys 2018, SVK 2018/2260). Rapporten har ett längre tidsperspektiv och i förnybar elproduktion för att 6 långsiktsscenarier visar på en elanvändning på ca i ett scenario med hög elektrifiering vilket kan jämföras med . scenarier, inklusive referenscenariet, är elanvändningen . kraftnäts långsiktiga marknadsanalys visar på en elanvändning på 2040 i referensscenariet, i lågscenariet och i högscenariet. (), och andra har analyserat hur elefterfrågan kan öka p.g.a. ökad elektrifiering av transport- och industrisektorerna. utvärdera behovet av nätinvesteringar ”post kärnkraft”. noterar att framtiden för kärnkraften är osäker. Förutom att analysera scenarier med den statiska metod som använts i kraftbalansrapporten innehåller den långsiktiga marknadsanalysen även analyser med en dynamisk metod som tar in importmöjligheter. Resultaten ger en annan bild av risken för effektbrist. Utifrån Svenska kraftnäts analys bedöms få ett underskott i effektbalansen men risken för effektbrist framstår som mycket låg i scenarier då även möjlig import tas in i slutresultatet. Regeringen bedömer därför att marknadsintegration är en viktig faktor för att klara framtida utmaningar. beslutade att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att ta fram ett leveranssäkerhetsmål för elförsörjning (bet. 2018/19:NU12, rskr. 2018/19:210). En god överföringskapacitet behövs i elnäten mellan och omvärlden, inom samt lokalt i växande städer. Investeringar i överföringskapacitet finansieras framför allt med reglerade tariffer och flaskhalsintäkter. För att öka investeringarna och knyta ihop EU:s elsystem finns ett sammanlänkningsmål inom EU som innebär att varje medlemsstat ska ha en handelskapacitet till grannländer som motsvarar av landets installerade elproduktionskapacitet till till 2030. har i en europeisk jämförelse en mycket hög överföringskapacitet. Sammanlänkningsgraden är och uppfyller därmed redan EU:s båda mål med god marginal. samlade maximala import- och exportkapacitet är drygt 10 000 MW. Möjligheten att i praktiken kunna utnyttja kapaciteten på respektive utlandsförbindelse varierar dock på grund av aktuella förutsättningar vid respektive sammanlänkning. I har investeringarna i stamnätet ökat kraftigt. Svenska kraftnäts investerings- och finansieringsplan för åren 2018–2021 innehåller investeringar på mellan tre till . Investeringarna drivs till stor del av utbyggnaden av förnybar elproduktion men även av att gamla anläggningar i stamnätet behöver bytas ut. På regional och lokal nivå har många näringsidkare, elnätsföretag och kommuner utmaningar när det gäller kapacitetsbrist. På många håll i landet är taket för effektuttag från lokal-, regional- och stamnät nådd vilket riskerar att hindra nya investeringar och tillväxt. och nätbolagen ansvarar för att utveckla och använda elnätet på ett effektivt sätt. Regeringen följer frågan och har under förra mandatperioden gett ett ökat förvaltningsanslag i syfte att korta handläggningstiderna för nätkoncessioner. El till konkurrenskraftiga priser I ett europeiskt perspektiv gynnas svensk energiintensiv industri av jämförelsevis låga elpriser. Med det lägsta elpriset för industrin bland EU:s 2018/19:153 medlemsstater7 (se figur 4 nedan) i kombination med ett hållbart energisystem karaktäriserat av trygga och stabila elleveranser lockas även nya industrier till som kan ge nya arbetstillfällen. Det är viktigt att svensk industri även framöver möter konkurrenskraftiga priser. Figur 4 Industrins elpriser 2017 Källa: Energipriser och energikostnader i , . energiindikatorer för uppföljning av de energipolitiska målen (Energiindikatorer 2017, ER 2017:9) visade att energikostnadernas andel av industrins rörliga kostnader låg kvar på samma nivå som tidigare och uppgick till . Energikostnadsandelen skiljer sig dock mellan olika industrier. När det gäller elpriserna för svenska hushållskunder var dessa i ett europeiskt perspektiv något högre än snittet för EU (se figur 5 nedan). Även om grossistpriset för el var lägst bland EU:s medlemsstater innebär en relativt sett högre nivå av nätavgifter och skatter på el ett högre totalpris för el. Figur 5 Hushållens elpriser 2017 Källa: Energipriser och energikostnader i , . Olika typer av energiinfrastruktur påverkar miljön varför energipolitiken har bäring på miljömålen. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg. omr. 21 respektive 20) redogörs kortfattat för vilka miljökvalitetsmål 7 Enligt en analys av är elkostnaden för industri låg men skillnaden jämfört med andra länder blir inte lika stor om hänsyn tas till industrins förutsättningar och nationella villkor. som är mest relevanta för energipolitiken och en resultatredovisning av miljömålen. Regeringen har föreslagit att den svenska elproducerande vattenkraften ska få moderna miljökrav men att prövningarna ska ske på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande (prop. 2017/18:243). Förslaget är en del av energiöverenskommelsen. Vattenkraften spelar en central roll för att ska uppnå målet om förnybar elproduktion , och genom förslaget kan vattenkraften fortsätta ha en nyckelroll i det svenska elsystemet och anpassas till moderna miljövillkor. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:CU31, rskr. 2017/18:383). Växthusgasutsläppen var mindre 2017 jämfört med föregående år. har växthusgasutsläppen minskat , varav utsläppen från el- och fjärrvärmeproduktion har minskat . När det gäller utsläppsutvecklingen framöver kan el- och värmeförsörjningen behöva anpassas i syfte att nå det övergripande klimatmålet om nettonollutsläpp till 2045 och för att bidra till att nå temperaturmål. Förutsättningar för en gynnsam utveckling framöver Energiöverenskommelsen och kom fram till att det i det korta perspektivet inte fanns skäl att ändra den befintliga marknadsmodellen, något som även slogs fast i inriktningspropositionen. Det finns mot bakgrund av utvecklingen av elmarknaden ingen anledning att dra några andra slutsatser i denna kontrollstation. Däremot är det fortfarande rimligt att föra en bred diskussion om den framtida marknadsmodellen och kontinuerligt utveckla regelverket för att möta framtida utmaningar. För att en marknad ska fungera väl är det viktigt att kunderna ges möjlighet att vara aktiva och reagera på prissignaler. Det är därför viktigt att kontinuerligt utveckla den s.k. energy only-modellen där producenter får betalt för den el som säljs. I inriktningspropositionen redogjordes för ett antal konkreta åtgärder som regeringen arbetar med. Marknadsdesign och insatser så det finns tillräckligt med effekt I ellagen (1997:857) finns bestämmelser om ansvarsfördelningen inom elområdet. är systemansvarig myndighet och ansvarar för driften av det svenska stamnätet. Det finns även bestämmelser i ellagen om att alla uttagspunkter ska ha en balansansvarig. Det är den balansansvariga som ska se till att elsystemet tillförs lika mycket el som förbrukas. Balansansvaret gäller årets alla timmar. Svenska företag och konsumenter har kunnat lita till en säker och pålitlig elförsörjning. Med anledning av att målet om förnybar elproduktion innebär en högre andel variabel elproduktion, finns det anledning att fokusera på hur även ska kunna bibehålla en hög nivå av leveranssäkerhet. Här är ett starkt elnät avgörande och åtgärder för att öka flexibiliteten i elsystemet, särskilt på 2018/19:153 efterfrågesidan. Systemoperatörerna i bedriver också ett arbete med inriktning att förbättra marknadernas funktion för att säkerställa förmågan att möta efterfrågan och har publicerat sina förslag i ”The way forward – Solutions for a changing Nordic power system”. har även en effektreserv, en kapacitetsbevarande mekanism, som ska kunna användas i situationer då utbudet av el inte räcker till för att matcha efterfrågan. I EU:s nya elhandelsförordning, som träder i kraft , är alla medlemsstater skyldiga att regelbundet övervaka resurstillräckligheten. Om det i analysen konstateras att det finns problem med resurstillräcklighet ska regulatoriska snedvridningar eller marknadsmisslyckanden identifieras och en genomförandeplan med bl.a marknadsreformer för att åtgärda dessa tas fram. Dessutom ställs nya krav på själva utformningen av de kapacitetsbevarande mekanismerna. Medlemsstaten behöver även motivera nya och existerande kapacitetsmekanismen utifrån en s.k. tillförlitlighetsnorm. Regeringen eller den myndighet som regeringen utser kommer, som en följd av EU:s nya elhandelsförordning, ta ställning till en nationell tillförlitlighetsnorm. ansvarar för att ta fram ett förslag på tillförlitlighetsnorm utifrån en europeisk metod. Den osäkerhet som finns kring importmöjligheterna vid toppförbrukningstimmen försvårar bedömningen av leveranssäkerheten framöver. Det behövs analyser av hur mycket import kan räkna med vid topplasttimmen. Regeringen avser i detta hänseende att komplettera Svenska kraftnäts uppdrag för den årliga kraftbalansrapporten. Utredningen aktörer i energilandskapet – förslag med effekt presenterade i sitt slutbetänkande Mindre aktörer i energilandskapet – förslag med effekt (SOU 2018:76) bl.a. förslag när det gäller effektivisering av effekt. Åtgärder för en fungerande efterfrågeflexibilitet Enligt energiöverenskommelsen ska de åtgärder som krävs för att få till en fullt fungerande efterfrågeflexibilitet genomföras. En fungerande efterfrågeflexibilitet är tillsammans med god överföringskapacitet också centralt för ett robust elsystem när variabel elproduktion ökar. Möjligheterna med digitalisering bör tas tillvara. har på regeringens uppdrag utrett hur efterfrågeflexibiliteten kan öka och lämnat rapporten för ökad efterfrågeflexibilitet i det svenska elsystemet, Ei R2016:15. Regeringen har gått vidare med flera av förslag, till exempel har det blivit lättare att utveckla nätavgifterna genom pilotprojekt och möjligt med ett stegvist införande av nya nättariffer (prop. 2017/18:237, bet. 2017/18:NU23, rskr. 2017/18:412). har även fått ett bemyndigande att meddela föreskrifter i syfte att ge elanvändarna bättre tillgång till information om avgifter och övriga villkor för överföring av el. Regeringen avser fortsätta med beredningen av förslagen i och undanröja hinder för mer efterfrågeflexibilitet i systemet. Inriktningspropositionen innehåller en beskrivning av insatser som har eller kommer att Genomförandet av förslag är delvis tvärsektoriellt och berör flera myndigheter. I ett landskap där tidigare roller och ansvar nu utmanas är behovet stort av samordning i dessa frågor. Nätstabilitet och behov av ytterligare systemtjänster En kontrollerad omställning av kraftsystemet till förnybar elproduktion innebär nya förutsättningar. Elsystemet går från att karaktäriseras av att ha stora centrala produktionsenheter till att bli mer decentraliserat. Dagens stora anläggningar bidrar med effekt och energi men även med egenskaper som påverkar kraftsystemets tillförlitlighet och stabilitet. Sådana funktioner och egenskaper kallas för systemtjänster och omfattar bl.a. svängmassa, balans- och frekvensreglering samt spänningshållning. Då kärnkraftsreaktorer tas ur drift påverkas elsystemet och det blir aktuellt att utveckla och se över tillgången till systemtjänster, t.ex. hur vindkraften kan bidra. har ansvar för att analysera behovet av och tillgången till systemtjänster och för att vid behov föreslå förändringar av regelverket. I detta ligger också att tydliggöra om och i så fall hur aktörer ska kunna ersättas för den systemtjänst de bidrar med, om så inte sker . arbetar aktivt med frågan. En ny modell för balansering av det nordiska synkronområdet genomförs tillsammans med övriga nordiska systemoperatör. Vidare har ett program startats inom myndigheten för att utveckla systemansvaret. I sin systemutvecklingsplan redogör för att myndigheten utvecklar förmågan till realtidsövervakning och automatisk reglering av stabilitetsfenomen. har utvecklat ett verktyg för att beräkna tillgänglig svängmassa i systemet. Vidare finns lösningar på plats för att vid behov kunna minska dimensionerande fel. Nya krav införs också på systemtjänster för primärreglering. När det gäller spänningsstabilitet gör bedömningen att de behöver investera i fler spänningsreglerande nätkomponenter, främst i . Vidare ställs nya tekniska föreskriftskrav på dessa egenskaper för olika typer av nätanslutningar, t.ex. produktionsanläggningar. God överföringskapacitet och effektiv utbyggnad – insatser inom överföring av el I enlighet med energiöverenskommelsen ska överföringskapaciteten öka i och till och från grannländerna. Det är angeläget med en kostnadseffektiv utbyggnad av nät som möjliggör nya produkter och tjänster och att det sker samhällsekonomiskt effektiva investeringar i ny produktion.