eunbil · H60N4CA444 · 2019-01-01 00:00:00 — Rådets möte (miljöministrarna) 3.Dricksvattendirektivet (omarbetning) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Antagande av allmän inriktning. Ordförandeskapet har inför miljörådet presenterat ett kompromissförslag för omarbetningen av Dricksvattendirektivet med målsättningen att rådet ska anta en allmän inriktning. Direktivet består av fem huvuddelar; uppdaterade kvalitetsparametrar för dricksvatten, införande av en riskbaserad inriktning i direktivet, ökad transparens, åtgärder för att öka tillgången på dricksvatten och åtgärder när det gäller material i kontakt med dricksvatten. När det gäller de föreslagna justeringarna av kvalitetsparametrar har dessa föregåtts av konsultationer med WHO. Vissa parametrar föreslås tas bort för att ersättas av nya som bedöms vara mer relevanta ur risksynpunkt, för andra föreslås justerade parametervärden. Nya parametrar är bl.a. perfluorerade föreningar, uran och vissa hormonstörande ämnen. Vidare syftar förslaget till att hantera risker i distributionssystemet för dricksvatten innan det når konsumenten vid kranen. Av det skälet föreslås en riskbaserad inriktning där riskbedömningar ska göras för vattentäkten och distributionssystemet fram till kranen. Ordförandeskapets kompromissförslag innebär en höjd ambitionsnivå när det gäller de föreslagna reglerna för material i kontakt med dricksvatten, ett ökat genomslag för proportionalitetsprincipen när det gäller de föreslagna reglerna för tillgång till dricksvatten, en ökad ambitionsnivå när det att gäller att begränsa exponeringen för högfluorerade ämnen (PFAS) i dricksvatten, proportionerliga krav på provtagning riktade mot dricksvattenproducenterna och justeringar som värnar den nationella säkerheten. har i förhandlingarna verkat för och uppnått förhandlingsmålen i samtliga dessa frågor utom när det gäller material i kontakt med dricksvatten där ytterligare förbättringar av de föreslagna reglerna hade varit önskvärt. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen kan stödja ordförandeskapets förslag till allmän inriktning men avser att i rådet framföra att det är önskvärt med ökad tydlighet gällande de föreslagna reglerna om material i kontakt med dricksvatten. Regeringen anser att det måste säkerställas att de föreslagna reglerna är praktiskt genomförbara, kostnadseffektiva, verkligen är miniminivåer och kommer att bidra till ett reellt skydd för människa och miljö i enlighet med den rättsliga grunden. Dricksvattendirektivet bör inte heller begränsa byggproduktförordningens tillämpningsområde eller hamna i konflikt med den. Datum för tidigare behandling i : Överläggningar med miljö- och jordbruksutskottet hölls och . Samråd med hölls . Fortsatt behandling av ärendet: 2 (10) Om rådet antar en allmän inriktning är ordförandeskapets avsikt att inleda trilogförhandlingar mellan rådet, kommissionen och . 4.En ren jord åt alla: En strategisk långsiktig vision för en klimatneutral ekonomi Vilken typ av behandling förväntas i rådet: uppmanar parterna att ta fram långsiktiga strategier för att minska utsläppen av växthusgaser. antog kommissionen ett meddelande om en långsiktig klimatstrategi. Kommissionen bekräftar IPCC:s bedömning att EU och övriga parter behöver uppnå nettonollutsläpp till 2050 för att uppfylla målet om att hålla jordens temperaturökning till maximalt . Kommissionen betonar att den omställning av hela ekonomin som kommer att behövas utgör både en möjlighet och en nödvändighet. Enligt kommissionen kan EU:s BNP väntas öka som en följd av omställningen. Därtill räknar kommissionen med stora samhällsekonomiska risker om tidiga åtgärder inte vidtas. Kommissionen redogör i sitt meddelande för åtta olika scenarier för utsläppsminskningar inom EU där två ska leda till netto-nollutsläpp . En omställning av den omfattning som beskrivs i de mest ambitiösa scenarierna berör flertalet politikområden. Meddelandet innehåller inga förslag till ny lagstiftning. Enligt IPCC:s specialrapport räcker det inte att hålla den globala uppvärmningen till för att förhindra mycket allvarliga konsekvenser. Rapporten visar att EU minst behöver klara kommissionens nettonollscenarier för att vara i linje med 1,5-gradersmål. 3 (10) Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar meddelandet om en långsiktig klimatstrategi och att strategin beskriver hur en omfattande omställning kan ske inom ramen för scenarier som är i linje med temperaturmålen i . Att kommissionen förespråkar netto-nollutsläpp av växthusgaser i EU är i linje med position om att EU ska nå netto-nollutsläpp , eller tidigare om vetenskapen visar att det krävs. Regeringen delar kommissionens bedömning att en omställning till netto-nollutsläpp behövs av både ekonomiska och miljömässiga skäl. Kostnaderna riskerar bli oacceptabelt höga och påverka industrins konkurrenskraft negativt om omställningen sker för sent och i otillräcklig omfattning. För att kunna realisera den målbild som kommissionen beskriver är det enligt regeringens uppfattning viktigt att omställningen, i likhet med vad kommissionen pekar på, inleds tidigt och omfattar hela ekonomin samt görs på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Regeringen är positiv till att meddelandet behandlas brett i alla berörda rådsformationer. Regeringen anser att behandlingen av meddelandet ska leda till att EU tidigt lämnar in en klimatstrategi till FN som är i linje med 1,5-gradersmål, lägga grunden för höjd ambition i EU och för nästkommande kommissions prioriteringar. Ett tydligt mål om att nå netto-nollutsläpp är en förutsättning för att EU ska kunna upprätthålla sin ledande roll i de internationella klimatförhandlingarna och driva på i genomförandet av . Regeringen anser att det behöver säkerställas att scenarierna, och särskilt antagandena om hur stora negativa utsläpp som behövs, är i linje med vad FN:s klimatpanel visar för att kunna nå 1,5-gradersmål. Kommissionens meddelande tydliggör också de allvarliga följderna, även i , av en temperaturökning på mer än och att de samhällsekonomiska kostnaderna av att inte vidta adekvata åtgärder kommer att bli betydande. Regeringen anser därför att användning av alla relevanta verktyg inom EU måste övervägas för att möjliggöra och stödja omställningen i hela EU. Regeringen välkomnar en fortsatt diskussion om hur omställningen kan utformas för att få en så bred acceptans och uppslutning som möjligt i alla medlemsstater. Datum för tidigare behandling i : 4 (10) och miljö- och jordbruksutskottet samt inför energirespektive miljörådsmötena den 19 respektive . och respektive inför konkurrenskraftsrådet . Fortsatt behandling av ärendet: Meddelandet väntas diskuteras i alla berörda rådsformationer och även behandlas av . De slutsatser som dras från behandlingen i rådet – inte minst vad gäller mål för minskning växthusgasutsläpp inom EU till 2050 – kan väntas ligga till grund för den långsiktiga klimatstrategi som EU väntas skicka in till FN, liksom för nästa kommissions prioriteringar. 2018/19:FPM19. 5.Miljöanpassning av den europeiska planeringsterminen Vilken typ av behandling förväntas i rådet: På miljörådet har det rumänska ordförandeskapet föreslagit en diskussion om miljöanpassning av den europeiska terminen. Bakgrunden är att kommissionen i den årliga tillväxtöversikten 2019 har pekat på ett behov av investeringar i hållbarhet och klimatåtgärder för att stödja en omställning till en koldioxidsnål och cirkulär ekonomi samt för att främja tillväxt och sysselsättning. Den europeiska terminen är ramverket för ekonomisk-politisk samordning inom EU och syftar till att öka samstämmigheten i rapporteringen och granskningen av medlemsländernas åtgärder inom ramen för EU:s tillväxt- 5 (10) och sysselsättningsstrategi (2020), stabilitets- och tillväxtpakten samt förfarandet för övervakning av makroekonomiska obalanser. Terminen innefattar därmed också övervakning av energi- och klimatmålen i 2020-strategin Inför miljörådet har ordförandeskapet ställt två frågor för att vägleda diskussionen: dels hur hållbarhetsperspektivet mer effektivt kan inkluderas i investeringar och vilka verktyg som behövs på nationell nivå, dels hur övergången till en grön ekonomi kan stödjas av miljöreformer. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar diskussionen och anser att det är viktigt att integrera miljöhänsyn i den europeiska terminen. Regeringen anser att det är viktigt att EU:s miljöpolitik får fullt genomslag och stödjer kommissionens bedömning i den årliga tillväxtöversikten 2019 att investeringar som tar hänsyn till miljömässig hållbarhet även kan öka produktiviteten genom ökad resurseffektivitet och minskade insatskostnader samt bidra till uppfyllelsen av EU:s miljö- och klimatmål. För att uppnå långsiktig hållbarhet anser regeringen att det är viktigt att framtida investeringar tar hänsyn till målsättningar och andra verktyg såsom EU:s miljöhandlingsprogram samt Agenda 2030. Datum för tidigare behandling i : Samråd med om den årliga tillväxtöversikten ägde rum inför möte och möte samt inför Allmänna rådets möte . Samråd med ägde även rum inför möte då antog slutsatser om den årliga tillväxtöversikten. Diskussionen om miljöanpassningen av europeiska terminen behandlades senast på miljörådet . Regeringens ståndpunkt behandlades i miljö- och jordbruksutskottet och . Fortsatt behandling av ärendet: 6 (10) Den europeiska terminen kommer att diskuteras i den 21– 6.En EU-ram för hormonstörande ämnen Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Ordförandeskapet har för avsikt att miljörådet ska diskutera kommissionens meddelande om ett ramverk för hormonstörande ämnen (KOM(2018) 734) som publicerades . Meddelandet adresserar uppmaningar från och rådet, följer upp EU:s sjunde miljöhandlingsprogram. Meddelandet innehåller ett antal åtaganden om att minimera den totala exponeringen för hormonstörande ämnen, påskynda utvecklingen av en grundlig forskningsbas för ett effektivt och framåtsyftande beslutsfattande samt främja en aktiv dialog mellan berörda aktörer. Bland åtagandena finns framför allt ett om att inleda en översyn inom ramen för Refit-programmet för att, på ett övergripande plan, utvärdera huruvida relevant EU-lagstiftning om hormonstörande ämnen uppfyller dess överordnande syfte att skydda människa och miljö genom att minimera exponering för sådana ämnen. Utvärderingen kommer att ha ett särskilt fokus på lagstiftning som inte har specifika regler om hormonstörande ämnen, såsom den för leksaker, kosmetiska produkter och material i kontakt med livsmedel. Ordförandeskapet har föreslagit att diskussionen på rådsmötet ska inriktas dels på vilket angreppssätt som vore bäst för att skapa ett EU-ramverk för hormonstörande ämnen, dels vilka åtgärder som skulle kunna vidtas på 7 (10) kortare sikt för att påskynda genomförandet av åtaganden inom det 7:e miljöhandlingsprogrammet. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att det är angeläget att en översyn görs av relevanta rättsakter i syfte att minimera exponeringen av människa och miljö för hormonstörande ämnen. Detta kan uppnås genom att de relevanta rättsakterna utvecklas genom specifika bestämmelser om identifiering och hantering av sådana ämnen. Enligt åtagandena i EU:s sjunde miljöhandlingsprogram borde en översyn av relevanta rättsakter redan ha inletts så att oron för negativa effekter åtgärdas effektivt och exponeringen minimeras. Regeringen anser att en samordnad översyn av rättsakterna inom ramen för Refit-programmet bör leda fram till förslag i sak och inte till ytterligare försening i att stärka skyddsnivån. Kommissionen bör därför ta fram en tidplan för utvärderingen. Regeringen anser vidare att kemikaliers kombinationseffekter är särskilt relevanta i sammanhanget och att kommissionen fortfarande har att genomföra åtagandena i sitt meddelande om kombinationseffekter av kemikalier och kemikalieblandningar från (KOM(2012) 252 final). Regeringen välkomnar att kommissionen bekräftar att den även fortsatt kommer att stödja forskning och innovation på området, liksom utveckling av testmetoder. Regeringen anser också att det är viktigt att nästa kommission tar fram ett 8:e miljöhandlingsprogram. De delar som ännu inte levererats i den 7:e miljöhandlingsprogrammet, till exempel en EU-strategi för en giftfri miljö, bör tas omhand inom ramen för det 8:e miljöhandlingsprogrammet. Datum för tidigare behandling i : Ärendet har inte behandlats tidigare. Fortsatt behandling av ärendet: Det är inte känt om det rumänska ordförandeskapet avser att behandla frågan vidare. 8 (10) a)Aktuella lagförslag: I.Förordning om ändring av förordning (EU) 2015/757 för att ta vederbörlig hänsyn till det globala systemet för insamling av uppgifter om fartygs förbrukning av eldningsolja Kommissionen avser informera om det presenterade förslaget till förordning om övervakning, rapportering och verifiering av koldioxidutsläpp från sjötransporter. b) Bättre genomförande av EU:s utfasning av fluorkolväten Kommissionen avser informera om uppnådda effekter av förordning (EU) 517/2014 om fluorerade växthusgaser samt nödvändiga åtgärder för att minska illegal handel med väte-fluorkolföreningar (HFC). c)Miljöskyddsåtgärder för att bekämpa avfolkningen i landsbygdsområden och förbättra livskvaliteten d) Åtgärder för att minska koldioxidutsläpp från flygtrafik efterfrågar en inledande diskussion på miljörådsmötet om åtgärder för att minska flygtrafikens koldioxidutsläpp, bland annat genom prissättning av flygets externa kostnader, inklusive tillämpningen av principen om att förorenaren betalar och rättvis konkurrens mot andra trafikslag. Initiativet följer på att i presenterade dokumentet ”Carbon pricing and tax” på samma tema. e) Extrainsatt partsmöte under Esbokonventionen 9 (10) Kommissionen och ordförandeskapet kommer att informera om det extrainsatta partsmöte under som hölls i den 5–. f)Förberedelser av det 21:e partsmötet under Barcelonakonventionen om skydd av miljö och kustområden, 2– . kommer att informera om det 21:e partsmötet under Barcelonakonventionen som kommer att hållas i 2–. 10 (10)