rfr · H60WRFR8 · 2019-01-01 00:00:00 — En tidsserie i tabellform finns även för beslutade stipendier och bidrag uppdelat på olika konstområden. Övriga jämförelser har gjorts i löptext endast vid något enstaka tillfälle. Under rubriken redovisar regeringen –2019 till stor del insatser i form av bidragsfördelning, insatser för att bevaka och belysa konstnärers villkor samt insatser för att stärka konstnärernas arbetsmarknad. Det finns flera exempel på resultat i form av redovisningar av slutsatser från olika undersökningar. De beskriver främst tillstånd inom området. Till exempel beskrivs resultat från den konstnärspolitiska utredningen om konstnärers utbildningsbakgrund och inkomstutveckling. Ett annat exempel är en undersökning som visade att en stor andel konstnärer utsätts för hot och hat och att det påverkar deras arbete. Regeringen refererar till en rapport från Myndigheten för kulturanalys som visar att villkoren för de professionella kulturutövarna och konstnärerna inte har utvecklats på ett gynnsamt sätt. Det finns enstaka exempel på när regeringen beskriver resultat som kopplas till insatser. I budgetpropositionen återges en studie som genomfördes om det internationella stödets betydelse för konstnärernas inkomst- och arbetsmöjligheter. Studien visade att drygt hälften av de som erhållit stöd också hade fått fortsatta uppdrag eller samarbeten som de direkt kunde knyta till myndighetens stöd. 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 Fördelningen mellan redovisning av insatser och av resultat ser ungefär likadan ut under de fem undersökta åren. Regeringens analys och slutsatser I avsnittet Analys och slutsatser har regeringen gjort bedömningar av huruvida de statliga insatserna bidrar till en positiv utveckling eller inte. Inga direkta kopplingar till de nationella kulturpolitiska målen har gjorts men indirekt anknyter resonemanget till målen att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. Vidare anknyter diskussionen till bedömningsgrunderna att kulturpolitiken ska främja kvalitet och konstnärlig förnyelse och främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan. Avsnittet tar även upp andra aspekter än de nationella kulturpolitiska målen, t.ex. arbetsmarknadspolitiska mål. De nationella kulturpolitiska mål som antogs 2009 gäller för arkivområdet. antog särskilda mål för den statliga arkivverksamheten 1990 och de kommer till uttryck i arkivlagen. Målen syftar bl.a. till •att öka möjligheterna att ta del av allmänna handlingar och annat arkivmaterial •att tydliggöra och förstärka arkivens betydelse som källa till information och kunskap om samhället och dess utveckling •metod- och kunskapsutveckling inom arkivområdet. Bedömningen för arkivområdet i budgetpropositionerna utgår enligt regeringen dels från de bedömningsgrunder som är gemensamma för kulturområdet, dels från resultat inom •Riksarkivets särskilda ansvar för den statliga arkivverksamheten och för arkivvården i landet •normering, informationshantering och tillsynsverksamhet •bevarande och tillgängliggörande av arkiv •digitalisering och digital förvaltning. Bedömningsgrunderna i budgetpropositionerna , 2016 och 2017 var i princip desamma som de nuvarande, om än något annorlunda formulerade. Regeringen anger inte hur urvalet av bedömningsgrunderna har tagits fram. Regeringen redovisar inte samlat var den hämtat uppgifterna till redovisningen. i varje resultatredovisning hänvisas till namngivna myndighetsrapporter, och under tabeller anges som källa. 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 Från och med resultatredovisningen i budgetpropositionen är strukturen tydligt kopplad till mål och bedömningsgrunder. Resultatredovisningen är indelad i tre delar där underrubrikerna direkt anknyter till de riksdagsbundna målen. För varje mål behandlas de fyra olika bedömningsgrunderna. anknöt vissa underrubriker tydligt till mål eller bedömningsgrunder medan andra hade en svagare koppling. Inga uttryckliga indikatorer har använts. Kvantitativa uppgifter finns för den andra och tredje bedömningsgrunden under samtliga undersökta . De innehåller således uppgifter om •normering och tillsyn (t.ex. genomförda inspektioner, utfärdade föreskrifter, antal kurser) •mottagning av material (t.ex. antal mottagna kartor och ritningar, antal elektroniska arkiv) •tillgång till arkiv (t.ex. antal webbsökningar, antal forskarbesök). Det är endast mindre skillnader mellan tabellerna mellan olika år. Jämförelser görs i löptext endast vid ett fåtal tillfällen. Resultatredovisningen innehåller många beskrivningar av insatser. Det gäller t.ex. antal genomförda inspektioner, antal utfärdade föreskrifter eller antal genomförda kurser. Vidare redovisas flera resultat, varav några kan tolkas som resultat av insatser. Regeringen skriver att förvaring är tillfredsställande. De flesta lokalerna håller en god kvalitet men vissa depåer uppfyller inte kraven. Leveransfunktionen har utvärderats och befunnits ändamålsenlig. Tillgängligheten till bestånd anses vara tillfredsställande. Liknande resultat presenteras för användarservice. Sådana resultat finns med i budgetpropositionerna för åren 2017–2019. bestod resultatredovisningarna nästan uteslutande av beskrivningar av insatser. Vid sidan om dessa resultat till följd av insatser redovisas också beskrivningar av tillstånd inom området som kan relateras till insatserna utan att regeringen redovisar att det är resultat direkt föranledda av statliga insatser. Det kan vara antalet förfrågningar eller antalet forskarbesök vid arkiv. 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringens analys och slutsatser I budgetpropositionen respektive 2018 var analysavsnittet tydligt kopplat till de riksdagsbundna målen för arkivområdet och en bedömning gjordes av om målen hade nåtts. Till exempel bedömde regeringen att arkivens förmåga att vara källa till information och kunskap var tillfredsställande och att en god och relevant metod- och kunskapsutveckling hade bedrivits. Däremot gjordes ingen analys i relation till de nationella kulturpolitiska målen. I budgetpropositionen respektive 2016 fördes i avsnittet Analys och slutsatser en mer allmän diskussion om resultat. Diskussionen var delvis relaterad till de nationella kulturpolitiska målen och målen för den statliga arkivverksamheten. antog nationella mål för kulturmiljöarbetet 2013. I enlighet med målen ska det statliga kulturmiljöarbetet främja •ett hållbart samhälle med en mångfald av kulturmiljöer som bevaras, används och utvecklas •människors delaktighet i kulturmiljöarbetet och möjlighet att förstå och ta ansvar för kulturmiljön •ett inkluderande samhälle med kulturmiljön som gemensam källa till kunskap, bildning och upplevelser •en helhetssyn på förvaltningen av landskapet som innebär att kulturmiljön tas till vara i samhällsutvecklingen. Målen för kulturmiljöarbetet är komplement till de nationella kulturpolitiska målen och de preciseringar om kulturmiljön som finns i flera av miljökvalitetsmålen samt till generationsmålet för miljöarbetet. Bedömningen utgick i budgetpropositionerna –2019 enligt regeringen bl.a. från uppgifter om •arbete för ökad tillgänglighet, samverkan och samarbete. Regeringen motiverar inte hur urvalet av bedömningsgrunderna har skett. I budgetpropositionerna –2016 var de tre inledande punkterna samma som i budgetpropositionerna –2019; sista punkten hade dock en något annorlunda formulering: 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 •arbete för att öka tillgängligheten till kulturmiljöer och kulturarvsinformation. Regeringen uppger att bedömningen baseras på årsredovisningar och redovisade uppdrag och andra redovisningar. Strukturen i resultatredovisningen för kulturmiljöområdet förändrades mellan budgetpropositionerna . Från budgetpropositionen speglade underrubrikerna de fyra nationella mål som finns för kulturmiljöarbetet och under dessa rubriker fanns även fler underrubriker . Be- dömningsgrunderna är kopplade till ett flertal underrubriker. Den enda bedömningsgrunden som inte går att hitta är den gemensamma för jämställdhet. Inga uttryckliga indikatorer användes. Tidsserier och jämförelser mellan olika år I budgetpropositionen –2019 fanns treåriga tidsserier för bidrag till kulturmiljövård. I budgetpropositionen –2016 fanns treåriga tidsserier för antal besökare till och . I senare års budgetpropositioner redovisades i stället besöksantalet det aktuella året jämfört med föregående år i löptexten. Under rubriken beskriver regeringen till stor del olika insatser. Det är insatser i form av t.ex. fördelning av bidrag, samarbetsprojekt och temadagar. Även om redovisningen av insatser dominerar så redovisar regeringen även några faktiskt uppnådda resultat till följd av insatser. Regeringen skriver att skötsel av kulturlandskap, fornlämningar och restaurerade byggnader har väckt engagemang och bidragit till att attraktiva besöksmål och verksamheter har utvecklats. Öppna visningar, seminarier och kurser har gett allmänheten en ökad förståelse för och kunskap om kulturmiljövärden. har levererat 3 miljoner objekt till EU:s kulturarvsportal Europeana. En utvärdering av bidraget till kulturmiljövård visade att bidraget kan medverka till hållbar tillväxt, bl.a. genom att ge legitimitet, attrahera annan finansiering som tillsammans med bidraget utvecklar olika näringar samt bidra till möjligheter att stärka regioners självbild. Några resultat är beskrivningar av tillstånd inom området utan att regeringen redovisar faktiska resultat till följd av insatser. Ett exempel är återkommande beskrivningar av skadenivåerna på forn- och kulturlämningar samt redovisningen av antalet besökare vid och . 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringens analys och slutsatser Regeringen bedömde i budgetpropositionen att det i fortsättningen är viktigt att de statliga insatserna är ändamålsenligt utformade och kostnadseffektiva för att kunna möta den samlade utvecklingen där kraven på kulturmiljöarbetet ökar. Regeringen bedömde att det statliga kulturmiljöarbete som bedrivs nationellt och regionalt spelar en allt viktigare roll i byggandet av ett hållbart samhälle. De bedömningar som regeringen gjort utgår från vilka insatser myndigheterna har åstadkommit och inte från vilka effekter dessa insatser fått i sektorn. Med andra ord ställs inte exempelvis frågan om delaktigheten ökar eller hur utvecklingen av kulturmiljöer som bevaras, används och utvecklas ser ut. Regeringen lämnade heller ingen bedömning om hur pass väl målen var uppfyllda. Regeringen ansåg i budgetpropositionen att det civila samhällets engagemang och insatser för ett levande kulturarv är en förutsättning för att de nationella kulturpolitiska målen och kulturmiljömålen ska kunna nås och konstaterar att det är stor efterfrågan på tillgängliga statliga medel till det civila samhällets aktörer inom kulturarvssektorn. En liknande slutsats gjordes även i budgetpropositionerna respektive 2016 då regeringen bedömde att de statliga insatserna på kulturmiljöområdet bidrar till uppfyllelse av kulturmiljömålen och det kulturpolitiska målet om att främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas. I budgetpropositionen var avsnittet Analys och slutsatser något kortare än övriga undersökta år. 2.7.8 Museer och utställningar De nationella kulturpolitiska målen gäller för museiområdet. Utöver de bedömningsgrunder som är gemensamma för kulturområdet utgår bedömningen av resultatet i fråga om museer och utställningsverksamhet bl.a. från arbetet med •att tillgängliggöra kunskap genom publik verksamhet, t.ex. utställningar, digital kommunikation, samt skol- och programaktiviteter •att främja allas möjlighet att delta i kulturlivet och allas lika tillgång till det gemensamma kulturarvet •att främja samverkan. Regeringen motiverar inte valet av bedömningsgrunderna som har tagits fram. I budgetpropositionerna var bedömningsgrunderna nästan likadana som i budgetpropositionen . Den sista punkten hade en 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 något annorlunda formulering, nämligen att främja samverkan inom sektorn och med övriga samhället. Bedömningen av resultatet inom museer och utställningar utgick i budgetpropositionerna –2016 bl.a. från •publik verksamhet, t.ex. i form av utställningar, pedagogisk verksamhet, digital kommunikation, programaktiviteter och besöksstatistik, och •förvaltning av samlingar. I budgetpropositionerna –2019 motsvarade avsnittets underrubriker de bedömningsgrunder som finns för området. Dessutom fanns särskilda avsnitt som behandlade de för kulturområdet gemensamma bedömningsgrunderna barn och unga, jämställdhet och tillgänglighet. Även i de undersökta budgetpropositionerna –2016 utgjorde bedömningsgrunderna underrubriker. Dock var bedömningsgrunderna färre medan underrubrikerna i stort var likadana som de påföljande åren. Inga uttryckliga indikatorer användes. I budgetpropositionerna redovisades inga tidsserier i tabell- eller diagramform. Däremot redovisas uppgifter jämfört med föregående år i löptexten, t.ex. över besöksutvecklingen för de centrala museerna. Året däremellan, dvs. i budgetpropositionen , redovisades en längre tidsserie (2006–2016) över besöksutvecklingen vid de centrala museerna, Forum för levande historia och besöksmål. I budgetpropositionerna –2016 redovisades femåriga tidsserier över utveckling av museibesök samt besöksutveckling för barn och unga vid de centrala museerna. I budgetpropositionen redovisades dessutom en femårig tidsserie över könsfördelningen för museibesökare. Därutöver redovisades i samtliga undersökta budgetpropositioner även andra uppgifter jämfört med föregående år i löptexten. Budgetpropositionen innehåller en redovisning av många insatser som genomförts vid myndigheter. En del resultat redovisas också, exempelvis besöksutvecklingen på centrala museer och att kan erbjuda visningar på 14 språk. Ett par resultat som regeringen redovisar kan ses som redovisningar av uppnådda resultat av insatserna. Ett exempel är att antalet avslutade accessionsärenden varit tillfredsställande samt att stiftelsen bedömer att deras arbetssätt leder till både medborgerlig förankring och resultatkvalitet. 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 Även i de äldre undersökta budgetpropositionerna redovisades vid ett fåtal tillfällen faktiskt uppnådda resultat av insatserna. Exempelvis redovisade regeringen i budgetpropositionen att det framgick av en rapport från Myndigheten för kulturanalys att de museer som införde fri entré i samband med reformen ökade besöksnivåerna . I budgetpropositionen redovisade regeringen att museernas arbete för allas möjlighet att delta i kulturlivet och allas lika tillgång till det gemensamma kulturarvet kunde uppvisa goda resultat . I budgetpropositionen redovisade regeringen t.ex. att Myndigheten för kulturanalys konstaterade att satsningar som genomförts på jämställdhetsarbete inom kulturområdet hade stärkt och synliggjort det ordinarie arbetet med jämställdhet både inom den egna myndigheten och inom museisektorn i stort. Överlag har dock resultatredovisningarna i budgetpropositionerna –2019 till största delen innehållit redovisningar av statens insatser vid myndigheter och de institutioner som får statsbidrag. Regeringens analys och slutsatser Regeringen lämnade ingen bedömning av måluppfyllelsen i de undersökta budgetpropositionerna. Inte heller redovisades någon uttalad koppling till de nationella kulturpolitiska målen i analysavsnitten, även om t.ex. museernas undanröjande av hinder för tillgänglighet tas upp. Regeringen bedömde däremot resultaten kopplade till flertalet av bedömningsgrunderna. I budgetpropositionen bedömde regeringen bl.a. att museernas arbete med att förvalta sina samlingar bedrivs ansvarsfullt och att museernas tillgängliggörande av kunskap genom publik verksamhet varit mycket framgångsrik. Liknande bedömningar lämnades i budgetpropositionen . I budgetpropositionerna –2016 bedömde regeringen bl.a. att resultatet av de centrala museernas publika verksamhet varit bra och att flera av de centrala museerna måste förbättra tillgängligheten. antog 1999 mål för statens bidrag till trossamfund. Stödet ska bidra till att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. I budgetpropositionerna –2019 har bedömningen av resultatet av trossamfundspolitiken utgått från •antalet församlingar eller medlemmar som får statligt stöd 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 •övriga insatser för att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktig religiös verksamhet •utvecklingen av trossamfundens samhällsnyttiga verksamhet. Regeringen uppger att bedömningsgrunderna utgår från målet men motiverar inte varför de hade valts. Bedömningsgrunderna i budgetpropositionerna 2015–2017 utgick från det statliga stöd till andra trossamfund än som lämnats i form av statsbidrag och avgiftshjälp. Därutöver har bedömningsgrunderna bl.a. utgått från fördelat stöd i form av organisations-, verksamhets- och projektbidrag. Underrubrikerna i avsnittet i budgetpropositionerna –2019 motsvarar i princip bedömningsgrunderna. Från budgetpropositionen utökades antalet underrubriker. Resultatredovisningen beskriver fördelningen av statliga stöd och verksamhet vid olika myndigheter. I budgetpropositionen användes inga underrubriker i avsnittet om resultat för trossamfunden. Inga uttryckliga indikatorer har använts. Inga kvantitativa mått redovisades i tabell- eller diagramform i de undersökta budgetpropositionerna. Däremot redovisades kvantitativa mått i löptexten. I budgetpropositionen redovisades deltagare i utbildningsverksamhet hos Myndigheten för stöd till trossamfund (SST)37 uppdelat på kön samt uppgifter om antal personer som är betjänade i de trossamfund som får statligt stöd jämfört med föregående år. Den sistnämnda uppgiften redovisades även i budgetpropositionen . I budgetpropositionen redovisades också totalt antal diplomerade unga trossamfundsledare. Bland övriga undersökta budgetpropositioner var redovisningen i budgetpropositionen minst utförlig. Resultatavsnittet var mycket kort och saknade kvantitativa mått med jämförelser med föregående år. Regeringen redovisar mestadels insatser i de undersökta budgetpropositionerna, t.ex. vilka bidrag som betalats ut och tillsatta utredningar. Några resultat redovisas, såsom antal personer betjänade i de trossamfund som får statligt stöd. De resultat som redovisas är framför allt beskrivningar av tillstånd inom området. 37Tidigare stöd till trossamfund. 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 Det finns i de undersökta budgetpropositionerna några exempel på när regeringen redovisat faktiskt uppnådda resultat av insatser. I budgetpropositionen redovisade regeringen att utvärderingar visade att kursen för trossamfundsledare om det svenska samhället inte bara var viktig i sig utan också var viktig för möjligheten att träffa personer från andra trossamfund. I budgetpropositionen redovisade regeringen att satsning på säkerhetshöjande åtgärder har lett till en ökad kunskap om säkerhetsfrågor samt till att investeringar har möjliggjorts. Regeringen redovisade att det arbete som den nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism bedrivit gentemot kommunerna generellt ökade efterfrågan på samverkan med trossamfund. Regeringens analys och slutsatser Regeringen har i samtliga undersökta budgetpropositioner bedömt att statens stöd bidragit till uppfyllelse av målet. Det bör noteras att målet är formulerat på ett sådant sätt att det inte går att mäta hur mycket som behöver genomföras för att målet ska vara uppnått. I budgetpropositionen bedömde regeringen bl.a. att politikområdet på flera punkter har utvecklats positivt och att det statliga stödet nått fler betjänade och därmed har främjat en ökad religiös mångfald. Regeringen bedömde i budgetpropositionen bl.a. att behovet av samarbete och samtal över religionsgränserna har ökat som en följd av religiöst färgade konflikter i vår omvärld och ett ökat flyktingmottagande i . I budgetpropositionen bedömde regeringen bl.a. att myndigheten (SST) har arbetat aktivt och utåtriktat och fyllt sin funktion som expertmyndighet inom området. I budgetpropositionen var avsnittet Analys och slutsatser betydligt kortare än övriga undersökta år. De nationella kulturpolitiska målen gäller för filmområdet. Dessutom beslutade om särskilda mål för filmpolitiken som innebär att •utveckling och produktion av värdefull svensk film sker kontinuerligt och i olika delar av landet •allt fler ser värdefull film som sprids och visas i olika visningsformer i hela landet •filmarvet bevaras, används och utvecklas •svensk film sprids alltmer utomlands och kvalificerat internationellt utbyte och samverkan sker på filmområdet •barn och unga har goda kunskaper om film och rörlig bild och ges möjligheter till eget skapande 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 • jämställdhet och mångfald präglar filmområdet • filmen bidrar till att stärka yttrandefriheten och det offentliga samtalet. Innan de särskilda målen beslutades var inriktningen38 i budgetpropositionerna –2017 att de statliga insatserna för filmen bör ha kvalitet, förnyelse och tillgänglighet som övergripande inriktning. De bör syfta till att främja pro- duktion och utveckling av värdefull svensk film, spridning och visning av vär- defull film i olika visningsformer i hela landet, ett levande filmarv som beva- ras, används och utvecklas, internationellt utbyte och samverkan på filmom- rådet, barns och ungas kunskap om film och rörlig bild och deras eget skap- Ytterligare ett syfte var jämställdhet och mångfald på filmområdet. I budgetpropositionen utgick regeringen vid bedömningen av resul- • fördelning av statsbidrag för att stödja utveckling och produktion av • fördelning av statsbidrag för att sprida, visa och tillgängliggöra film i hela • antalet filmer ur det svenska filmarvet som har digitaliserats och gjorts till- gängliga genom t.ex. visningar i och utomlands • insatser för att främja svensk film i utlandet, bl.a. vid festivaler och genom • könsfördelningen när det gäller mottagare av produktions- stöd och filmstöd. Regeringen motiverar inte urvalet av bedömningsgrunderna. Bedömningsgrunderna har skiftat mellan samtliga undersökta resultatredo- Några bedömningsgrunder har varit ungefär lika formulerade i budgetpropositionerna –2019, t.ex. insatser för att främja svensk film i utlandet, tillgängliggöra film i hela landet och könsfördelning när det gäller mottagare av produktionsstöd. I budgetpropositionerna –2017 fanns en bedömningsgrund om fördelning av stöd inom ramen filmavtal. Regeringen uppger att som grund för bedömningen ligger redovisningar och publikationer från och . Avsnittets disposition utgår i samtliga undersökta budgetpropositioner i stort sett från målen och de tidigare utgångspunkterna för filmpolitiken samt från Målet att filmen bidrar till att stärka yttrandefriheten och det offentliga samtalet, som tillkom i budgetpropositionen , tas dock inte upp som en egen rubrik. 2012/13:22, bet. 2012/13:KrU2, rskr. 2012/13:112. 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 Inga uttryckliga indikatorer har använts. Antal redovisade kvantitativa mått utökades i budgetpropositionen jämfört med budgetpropositionerna –2018. I den senaste budgetpropositionen redovisades följande mått som tabell eller diagram med tretill femåriga tidsserier: •Nyckeltal för stöd till svensk filmproduktion •Svensk film på biografer •Digitalisering och tillgängliggörande av filmarvet •Andelen kvinnor och män i nyckelroller (regi, manus och producent) i projekt som fått stöd •Fördelning av produktionsstöd från konsulent uppdelat på antal filmer med kvinna respektive man som regissör •Genomsnittlig budget per film uppdelat på regissörens kön.