rfr · H60WRFR4 · 2019-01-01 00:00:00 — Vi har 5 000 medlemsföretag, och vi står för av den redovisade omsättningen i branschen. Jag vill tacka föregående talare och framför allt som har sam- manfattat detta på ett väldigt bra sätt. Vi stöder fullständigt ditt uttalande. Vi var också positiva till personalliggare när de kom upp på tapeten och skulle införas . Det berodde framför allt på att vi kände att vi hade en bild av branschen att det fanns otroligt osund konkurrens. Efter att vi hade gjort en utredning tillsammans med , och konstaterade man att varannan krona inte redovisades i frisörbranschen. Det var otroligt skräm- mande siffror. Vi var beredda att göra vad som helst för att få en jämn konkur- rens för de seriösa företagen. När vi nu ser effekten av detta ser vi att frisörbranschen till be- står av enmansföretag som inte alls omfattas av personalliggare. De som är arbetsgivare har i snitt två till tre anställda. Det är en otroligt stor administrativ kostnad per anställd att hantera en personalliggare, har vi sett i efterhand. Pressen och osäkerheten som arbetsgivaren har för risken att få böterna blir väldigt stor i förhållande till omsättning. Enligt vår uppfattning är de orättvist höga. Vi tycker att lagar och regler generellt sett ska gälla alla företag som är inom sin nisch. Vår bedömning är att de samhällsvinster som man kanske kunde få se i att fler anställda frisörer registrerades har vi inte sett. Vi kan inte heller se i någon statistik att vi har fått in mer skattemedel på grund av detta. Vi upplever också att kontrollbesök sker olika runt om i landet. Påföljderna är olika runt om i landet. Det finns ingen enhetlighet i detta. Syftet kan inte ha varit att man ska bötfälla företag bara för att de har brustit i sin uppgift. Det måste ändå vara ändamålet som styr om man ska bötfällas eller inte. Vi ser inte att man har gjort den efterföljande kontrollen. Vi hade förväntat oss att man verkligen hade tittat på om det betalats in skatter och avgifter för dem som är registrerade i personalliggaren om man kan misstänka att det inte sker på rätt villkor. Om det bara är så att företagen ska fylla i en personalliggare så går de fria fyller lagen ingen funktion. Vi ser att andra kontrollsystem som har kommit in efter personalliggare har fått större effekt. Det gäller framför allt i vår bransch. Vi tycker att kassaregis- terlagen har varit förträfflig. Det har gjort att nu i våra undersökningar är bara var fjärde krona undantagen från redovisning. Det är positivt. Man kan undra varför det är så. Det är för att av företagen inte omfattas eftersom det finns undantagsregler. Återigen: Vi gillar inte regelverk där inte alla före- tag omfattas. Det skapar en obalans. Vi tror och hoppas att initiativet med arbetsgivardeklaration på individnivå kanske är ett bättre verktyg än personalliggare och att det kontrollsystemet är bättre. Vi hoppas verkligen på det. Jag tror att jag stoppar där. BILAGA 6 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNING OM SYSTEMET MED PERSONALLIGGARE Ordföranden: talare är , vd i . , : Det har sagts så många bra saker. hålla med om det. Vi är ungefär 120 medarbetare. Det är svårt. skor som är sjuka. Man ringer in folk, och man glömmer bort. Vi åkte dit en gång och skulle betala böter. Men efter mycket om och men och otroligt mycket administrativt arbete slapp vi betala avgiften. Det känns tråkigt när man driver ett företag med en seriös verksamhet att systemet inte inkluderar dem som verkligen inte är seriösa. Ett system där bara omfattas är helt fel. Det ska vara lika för alla. Det gäller att få fram ett system där det i ett tidigt skede framgår vilka som har öppna listor och vilka som arbetar för att därefter titta på vad de omsätter och betalar i skatt. Det här är ett irritationsmoment, och jag vet att våra salongschefer tycker att det är otroligt jobbigt att börja med att kontrollera om alla är incheckade och lyfta den i örat som inte är det. Det tjänar ingenting till. oss blir det en belastning. Om det inte går att göra lika för alla med en jämbördig konkurrens ska man , : Jag tackar för möjligheten att få komma hit och träffa utskottet. är en nationell branschförening för pro- fessionella och auktoriserade tvätterier, såväl business to business som busi- ness to consumers. Det innebär att vi servar sjukvård, den kommunala omsor- gen, industrin, hotell- och restaurangnäring och även privata konsumenter i fråga om textilier. Högt på vår agenda står hygien och säkerhet, det vill säga den profession- ella kompetensen i vår näring. Vi är också en bransch i tillväxt, och vi är arbetsintensiva. Vi gör ett index tillsammans med SCB, och är lönekostnader. Vi är en till- växtbransch, och vi är beroende av samhället och hur omsättningen i olika underliggande verksamheter ökar. Och vi är en bra instegsbransch. Grundläggande för oss, liksom för övriga talare, är att vi tror på en sund Vi har varit aktiva i ett större antal år. Mina företrädare var mycket positiva till reformen, och de lobbade för den just för att få bukt med den osunda konkurrensen – framför allt inom konsument- och kemtvättssidan. Våra medlemmar svarar för av branschomsättningen. emot är de minsta företagen inte med. Enskilda näringsidkare är få, kanske 25 procent av kemtvätterier och konsumenttvätterier. Men självklart är de stora Jag har ställt frågan till vår styrelse och våra medlemmar. Vi är i grunden positiva till personalliggare som ett medel tillsammans med andra, och vi har full respekt för vad folk har sagt om de praktiska problemen. Vi har inte hört STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNING OM SYSTEMET MED PERSONALLIGGARE BILAGA 6 talas om de utmaningarna. Det är få synpunkter på systemet, utan det är något man gör för att stävja den osunda konkurrensen. Däremot har vi inte sett de praktiska effekterna. Vi har inte sett något positivt om vad åtgärderna har in- neburit. Grundläggande är att medlemmarna i sig inte ser några problem med systemet som det är. Det senaste som diskuteras för ägare och barn verkar vara ett underligt steg att ta i sammanhanget. Det känns svårförståeligt. Vi önskar fler kontroller och att man säkerställer att systemet ger de effekter och fördelar som vi alla eftersträvar. Självklart kan informationen om regelverket förbätt- ras. Det här är en fråga som inte väcker något jätteengagemang i sig när det gäller administrationen, utan det här är något som accepteras i branschen och verkar fungera. Vi efterfrågar, och har haft en dialog med om, fler kontroller och att mäta de praktiska effekterna. Vi vill gemensamt få bort den osunda konkurrensen och att företagen i stället ska göra rätt för sig. Det är målet. , Byggindustrier: Jag vill också passa på att tacka så mycket för inbjudan till oss att komma hit och prata om dessa frågor. De är angelägna frågor även från vårt perspektiv. Byggindustrier är de enskilda byggföretagens bransch- och arbets- givarorganisation. Vi organiserar ungefär 3 500 bygg-, anläggnings- och spe- cialföretag . För Byggindustrier är det vi kallar sund konkurrens en prioriterad fråga. Det är något som vi jobbar mycket med och har jobbat aktivt med . Byggindustrier var också för att få personalliggare i byggbran- schen. Vi fick det betydligt senare än inom frisör-, restaurang- och hotell- näringen. Vi har haft dem nu . I och med att vi var för systemet och såg det som något som skulle sätta stopp för svart arbetskraft och problemet med svartarbete som byggbranschen har dragits med var förväntningarna på systemet högt ställda när det infördes. Tyvärr måste vi säga att många av våra medlemsföre- tag är besvikna . Man har ännu inte sett nyttan med systemet. I stället upplever man att det är tungrott och kostsamt. Byggindustrier har också varit drivande för att få igenom regel- verket för arbetsgivardeklarationer på individnivå. Det är många som sätter sitt hopp till att de två systemen tillsammans ska räta upp detta ordentligt och att får ett effektivt kontrollverktyg. Det återstår att se eftersom systemet inte är på plats . Det som våra medlemsföretag anför som positivt är ändå att man har fått bättre kontroll på vilka som faktiskt befinner sig på byggarbetsplatserna. Det gäller framför allt inom det egna företaget. Man kan se vilka som är på plats, och om en olycka eller något annat händer kan man snabbt ta reda på vilka BILAGA 6 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNING OM SYSTEMET MED PERSONALLIGGARE som finns på arbetsplatsen och räkna in alla, starta eftersök och så vidare. det är inte riktigt det som systemet är till för. Just nu överväger det negativa. Det är den tungrodda administrationen. anmäla byggarbetsplatser på är knepigt . mycket tid i anspråk för medlemsföretagen. Det är fortfarande svårt för många medlemsföretag att veta vad som betraktas som en byggarbetsplats eller när det ska vara flera olika. Reglerna är inte särskilt väl avpassade till vissa delar av det som görs inom byggindustrin – vägarbeten, järnvägar och så vidare. avropsavtal är det problem att veta vad som är en del, om man ska anmäla eller inte vid småjobb, ett löpande kontrakt och så vidare. Det finns en hel del saker som kan rätas upp. Låt oss titta på de uppskattningar av kostnaderna som gjordes. med att regelverket skulle införas sa man att kostnaderna skulle landa någon- stans – om jag minns rätt. beräkningar, lite översiktligt gjorda eftersom det tyvärr inte finns en bra sta- tistik som man kan ta höjd för, det blir mer av en uppskattning, hamnar vi någonstans på 1,1 miljarder . Det är lågt räknat. Då har vi inte räknat med material som behövs för att föra de elektroniska personalliggarna, alltså byggherrarnas kostnader, inte heller att det kanske behövs teknisk utrustning. Varje yrkesarbetare behöver teknisk utrustning för att kunna logga in i och ut Det är egentligen bara den arbetstid som går åt per dag för byggnadsarbetare att logga in och ut och de administrativa tjänster som Regelverket är stelbent. Som vi har hört här blir det kontrollavgifter för minsta misstag. Det är till viss del tolkningar, men regelver- ket i sig medger inte möjlighet att vara flexibel. Där skulle vi gärna se att man ändrar regelverket och inför till exempel erinran vid mindre förseelser. något som vi tror skulle göra att reglerna får större legitimitet. Det är osäkert just nu om effekterna man eftersträvar med systemet faktiskt Vi har inte sett någon effektutvärdering. Jag vet att det inte ingår i uppdraget just , men vi efterlyser det. Vi tycker att det är angeläget att se om systemet faktiskt har avsedd effekt. Det är mycket lättare att motivera fö- retagen att hålla kvar vid detta om det har effekt. Vad jag vet nu har Skatte- verket åtminstone på byggsidan inte inlett en enda revision med anledning av det som har kommit fram vid kontroller av personalliggarna. Vi ser på bygg- sidan att om man inte är snabb på bollen med de oseriösa aktörerna har de en tendens att försvinna. Om man gör kontrollbesök dag ett och sedan kommer för att göra revision finns företaget förmodligen inte kvar på plats och det finns inga företrädare att spåra. Här ser vi gärna att Skattever- ket får mer resurser för att bli snabbare på bollen. Vi tror att det skulle göra mycket för legitimiteten av systemet. , ’n i : Jag var en av dem som ville införa elektroniska personalliggare i byggbranschen som ett av flera verktyg STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNING OM SYSTEMET MED PERSONALLIGGARE BILAGA 6 för att underlätta vägar fram för en sund konkurrens. Vi vill ha fler skattein- täkter och minskat skattefusk. Jag driver ett byggföretag, men jag samordnar, hanterar och administrerar personalliggare för alla aktörer som befinner sig på en byggarbetsplats. Det är alltså många entreprenörer som befinner sig på ett bygge. Därför har vi fått den administrativa erfarenheten. Jag var beredd på en viss administrativ tidsåtgång och administrativa kost- nader för införandet av personalliggare. Jag har försökt att räkna fram vad det kostar, och det är faktiskt inte helt enkelt. Men jag har beaktat tidsåtgång, li- censer, teknisk utrustning, abonnemang, kortkostnader med mera, och jag lan- dar ungefär på per medarbetare och dag. Merparten av den kostna- den är tid, att checka in och checka ut, och eventuellt strul som kan uppstå. I vårt företag med ungefär 200 medarbetare innebär det ca 2 miljoner . För den enskilda individen är det lätt att checka in och checka ut. Det viktiga är att komma ihåg att göra det. Vid införandet upptäckte vi en del fördelar tack vare personalliggarna. nämnde en nödlägeslista, att kunna checka av vid en olycka. Vidare finns en automatiserad byggdagbok. Vi skriver dagbok på byggen, vilka aktörer som är där och vilka personer som är där. Vi fick också en mycket bättre koll på vilka underentreprenörer som befin- ner sig på byggarbetsplatserna och även deras underentreprenörer. Det kom- mer att hjälpa oss framåt i en utökad kontroll – tror vi. För det mesta fungerar hanteringen av personalliggarna. får vi pro- blem med täckning eftersom vi har elektroniska personalliggare, teknikstrul, läsplattor stjäls eller problem med ett – det är vårt system för att checka in och checka ut med kort – som slutar att fungera eller av något annat skäl. Då får vi manuellt arbete att pyssla med. Eftersom vi administrerar personalliggarna åt byggherrar är det vi som går in på portal för personalliggare och registrerar alla våra projekt. Den portalen är inte bra. Den är undermålig och ineffektiv, till och med lite pinsamt dålig faktiskt. Det lyfte vi fram utan större fram- gång. Portalen är felaktigt uppbyggd och saknar fält för viktig information. Skälen till detta är två. Dels fick man inte en tillräcklig budget för att ut- veckla portalen mer, dels sägs det att lagen och uppdraget inte ger möjlighet att lägga till vissa saker som jag tror behövs. Det behöver förbättras, det vill säga en bättre budget, en översyn av lagen och uppdraget så att Skat- teverket ges dessa möjligheter. Det skulle halvera tidsåtgången för oss rent administrativt. måste vi gå in för att berätta att det nu finns ett projekt och berätta att ett projekt ska avslutas. Det hade kunnat anges direkt. Vi vet när vi startar våra projekt och ungefär när de slutar. Det är positivt att det nu blir en individkoppling till sociala avgifter, det vill säga arbetsgivardeklaration på individnivå. Det förstärker nyttan med personalliggare i vår bransch. Däremot tycker jag att lagen är felaktigt skriven och inte genomtänkt, vilket gör att syf- tet inte uppnås fullt ut. Bemanningsföretagen anses inte vara egna aktörer i BILAGA 6 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNING OM SYSTEMET MED PERSONALLIGGARE De ligger under radarn kopplade till de företag som har De ska också synas i personalliggarna, anser jag. ta tag i. Lika dumt är det att skolelever ska läggas in under dem som har eleverna De gör praktik, det vill säga utan lön. Då är det bättre att det står att de tillhör den skola eller kommun de faktiskt gör. Men när de gör praktik hos oss och får lön är det en annan sak. Då ska de skrivas in hos oss. Givetvis ska fortsätta att göra kontroller på anmälda byggar- Där kan då såklart finnas en aktör som inte gör helt rätt för sig. ska det också fångas upp. Men några oegentligheter har inte upptäckts på våra byggen – mig veterligen – vid dessa kontroller. Fokus måste i ännu högre ut- sträckning vara på ej anmälda byggarbetsplatser. De vill ju faktiskt inte synas. Tyvärr har jag till viss del tappat förtroendet för instiftandet av personallig- Jag vill ha dem kvar, men jag anser att kontrollerna skapar missnöje. känns som att lagen träffar fel. Vi behöver se över den. bete och öka skatteintäkterna var syftet. Men det känns felaktigt att aktörer som vill göra rätt ändå får böter eller kontrollavgifter för fel som faktiskt inte leder till ökade skatteintäkter utan bara är mänskliga missar; man glömmer att logga ut, någon enstaka dag glömmer man att logga in, glömmer bort att göra en ”koppling” mellan bemanningsföretag och företag som anlitar dem. inte något som kommer att leda till ökade skatteintäkter utan det är bara Vi skulle ju fånga gangstrarna. Har vi uppnått rätt syfte med Vid kontrollerna är det viktigt att stämma av vem som är på byggarbets- Det ska inte göras med vårt hjälpmedel utan med pass eller körkort för att säkra att det är fråga om rätt personer. Är det värt det här? Känns det bra med personalliggare i byggbranschen? Ja, det tycker jag. Men jag måste ändå säga att följande måste göras: Förbättra lagtexten och uppdragstexten till . Vi måste uppnå ett bättre syfte med lagen och få fram en bättre portal hos . Se till att bemannings- företagen ligger som egna aktörer och även elever av olika slag. lerna gällande ej anmälda byggarbetsplatser. Se över vad som ska föranleda , : Tack för möjligheten att komma hit och berätta om hur vi upplever att personalliggaren fungerar. Vi jobbar med golvläggning, plattsättning, golvslipning och badrumsar- Vi är 150 personer. När vi är ute och arbetar på större byggarbetsplatser är de ofta inhägnade, och det finns en grind man passerar. Våra killar går igenom grinden och taggar in sig med . När de går från arbetsplatsen går de ut genom grinden och taggar ut sig med . Killarna hos oss tycker att det funkar all- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNING OM SYSTEMET MED PERSONALLIGGARE BILAGA 6 På de arbetsplatser som inte har inhägnat arbetsområde använder de ofta en app som finns i mobiltelefonen där man taggar in och taggar ut sig. Killarna tycker inte heller att det är något större bekymmer att använda. När vi arbetar på lite större entreprenader i lägenheter och bostäder där per- sonalliggare gäller är det stökigare. Då är det fler yrkesgrupper och olika del- entreprenader, och det ställer till det i fråga om vem som är på arbetsplatsen och så vidare. Där är det struligare. Kostnaderna för oss att sköta de delarna i personalliggarlagen är låga. Vi upplever inte att de är betungande på något sätt. Det är påtagligt när vi pratar på kontoret eller med killarna att man upplever att det finns en kontroll av vilka som befinner sig på arbetsplatserna och att man sannolikt sköter sina åtagan- den i fråga om lagar, förordningar och skatter. Skattemoralen hos våra medar- betare upplever jag höjs med personalliggarlagen. När det inte funkar och när inloggningen strular på något sätt, och det hän- der emellanåt, blir frustrationen stor. Man får inte göra sitt arbete som man hade tänkt att göra . Då kommer det som en stor våg att det inte är ett bra system. Där tappar man snabbt tilltron när det inte funkar. Det är viktigt att systemet i sig är enkelt och att det rullar och går. Precis som har sagts tidigare upplever vi att det finns en mängd ställen där dessa kontroller inte finns som finns på de mer kontrollerade byggarbetsplat- serna. Det är där man behöver lägga in resurserna och krutet. Ett medskick är att i har parterna tillsammans skapat något som kallas Fair Play Bygg. Där jobbar man med att försöka hitta de arbetsplatser som sannolikt inte sköter sig. Där har mycket pengar hämtats in i obetalda skatteintäkter, och det har fått en bra effekt. Är ni intresserade av detta titta gärna på Fair Play Bygg. , : Herr ordförande, riksdagsledamöter och öv- riga åhörare! Jag tackar för möjligheten att få komma hit. Det är angeläget att näringslivets synpunkter tas till vara. Jag sätter stort värde på utskottets arbete och att tillsammans med företag och organisationer som är med få med- verka. deltog jag när utskottet hade utfrågningar om skattereformer och om skatternas betydelse för företagens lokalisering. Dagens ämne är väsentligt smalare. Låt mig inledningsvis understryka vik- ten av att bekämpa skatteundandragande, minska förekomsten av svartarbete och att skapa sunda konkurrensförhållanden, som många har framhållit . måste metoder för att upprätthålla dessa punkter vara effektiva och utformade så att krångel och administrativa kostnader för företagen minime- ras. har beräknat att det statliga regelverket kostar att administrera för företagen. Undersökningsföretaget frå- gar företagare om de upplever att regelverken har blivit krångligare eller enklare. Årets undersökning visar att ansåg att det hade blivit krångligare. ansåg att det hade blivit enklare. Skattereglerna upplevs som det allvarligaste hindret här. Mot den bakgrunden måste regler BILAGA 6 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNING OM SYSTEMET MED PERSONALLIGGARE vara effektiva och träffa det som avses. Det gäller även i den angelägna kam- pen mot svartarbete, där systemet med personalliggare ingår. Mina och Svenskt Näringslivs synpunkter på personalliggare och deras ad- ministrativa kostnader utgår från hela näringslivets perspektiv. närmare detaljer och specifika frågor ligger det hos aktuella branschföreträ- dare och företag som också har talat här och sagt många intressanta och När personalliggare började diskuteras i mitten av förra decenniet fram- förde kritiska synpunkter, som tyvärr delvis har besannats av det vi har hört . Men vi tillstyrkte ändå att de branscher som ställer sig positiva skulle få en utökad kontroll. En förutsättning var då att en löpande utvärdering skulle ske. Tyvärr gjordes bara en enda utvärdering , och den gjordes av Skat- självt menade att personalliggare skulle ha bidragit till att skapa fler vita jobb, men kritik framfördes från flera håll, dels mot en rad metodbrister, dels mot att den utvärderingen inte var vare sig opartisk eller Därför gav i uppdrag åt och de två pro- fessorer som refererats till tidigare att göra en grundlig utvärdering. Jag har med mig ett exemplar här, som jag gärna bilägger till utskottets utfrågning. Rapporten tar hänsyn till en rad omständigheter som bortsåg från eller helt missade. Merparten av HUI:s resultat visar inga statistiskt sä- kerställda effekter av att personalliggare skulle ha lett till minskat skatteun- I de fåtal fall där kunde observera några effekter alls kan skatteintäkterna ha ökat någonstans . ska jämföras med företagens större administrativa kostnader, som enligt har uppskattats till . Angående administrativa kostnader framförde , som inrättades efter att personalliggare först införts, kritik då personalliggarna togs upp i en departementspromemoria. Förslaget om en utvidgning avstyrktes, och särskilt påtalade att det saknades en diskussion om alternativa lösningar för att för- har senare även kritiserat redovis- ning av administrativa kostnader. Det gäller verkets föreskrifter inför att sy- Kostnaderna till följd av de nya kraven som kom då i lag och förordning angavs till mellan 400 och drygt 600 miljoner Vi hörde tidigare från byggindustrin att man gör bedömningen att den kostnaden kan vara ännu högre. Det är olyckligt att personalliggarsystemet åter i sin befintliga form ska ut- vidgas, trots att den enda riktiga effektutvärderingen har visat att systemet i princip saknar effekt. Den logiska slutsatsen hade varit att först närmare un- dersöka brister i nuvarande system. Det kan finnas en risk att personalliggare i alltför hög utsträckning drabbar det stora flertalet vanliga företag som då får kontrollavgifter vid oavsiktliga slarvfel, medan mindre nogräknade företag STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNING OM SYSTEMET MED PERSONALLIGGARE BILAGA 6 som bryter mot lagen kan fortsätta att undkomma ansvar. Dessutom visar Skat- teverkets statistik att antalet kontroller av personalliggare har minskat kraftigt sedan systemet infördes. Att systemet skulle ge möjlighet till oan- mälda besök är i sig inte ett skäl för att behålla systemet. För detta finns andra verktyg. Jag vill i sammanhanget framhålla att de traditionella skatterevisionerna har minskat kraftigt . Som framgår av bilden var de i början av 80- talet över 18 000 , men nivån är nu nere i ca 3 000, vilket framgår av bilden. Avslutningsvis vill jag lyfta blicken. Jag vill särskilt framhålla att skatteni- våerna i sig rimligen har en betydande inverkan på lojaliteten med skattesyste- met. Därtill kan sedan skatteundandragande motverkas med hjälp av de gene- rella kontrollsystemen, om de bara används och används rätt.