eunbil · H60N4CD26A · 2019-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning för rådets möte för rättsliga och inrikes frågor (RIF) den 6–. Godkännande av dagordningen (Sr , Sr ) Se bifogad preliminär dagordning. (ev.) Godkännande av A-punkterna (Sr , Sr ) a)Lista över icke lagstiftande verksamhet b)Lista över lagstiftande verksamhet (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8i fördraget om Europeiska unionen) Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. 3.Förordningen om tillämplig lag för rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: Faktapromemoria 2017/18: FPM65, kommissionens förslag KOM (2018) 96 behandlad vid samråd med : . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Information till civilutskottet . Överläggning med civilutskottet . Kommissionen presenterade förslaget till förordning om tillämplig lag för rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar. Förslaget är en del av kommissionens handlingsplan för en kapitalmarknadsunion och syftar till att skapa en klarhet och förutsägbarhet i frågan om vem som äger en fordran efter en gränsöverskridande transaktion, vilket bl.a. kommer att skapa starkare och mer integrerade kapitalmarknader. För en närmare redovisning av förslaget hänvisas till faktapromemorian 2017/18: FPM65. Förhandlingsarbetet i rådsarbetsgrupp inleddes . har tio möten hållits. 4.Digitalisering av det rättsliga samarbetet (Sr ) a) Revidering av EU:s delgivningsförordning No 1393/2007 b) Revidering av bevisupptagningsförordningen No 1206/2001 Riktlinjedebatt Avsikten med behandlingen i rådet Vid rådsmötet ska de delar av förslagen till omarbetade delgivnings- och bevisupptagningsförordningar som rör digitaliseringsfrågor behandlas i en riktlinjedebatt. Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: 2018/19:FPM138, 2018/19:FPM139, COM(2018) 379 final och COM(2018) 378 final behandlad vid samråd med : Nej behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Regeringens inställning till förslagen om omarbetade delgivnings- och bevisupptagningsförordningar behandlades vid överläggning med JuU . Kommissionen presenterade sina förslag till reviderade bevisupptagnings- och delgivningsförordningar . Det har hållits åtta möten i rådsarbetsgruppen. De delar av förslagen som rör digitalisering av förfarandet var föremål för presentation och diskussion vid informella rådet för rättsliga och inrikes frågor . Regeringen tycker att det är positivt att kommissionen har lämnat ett förslag som syftar till en ökad digitalisering av förfarandet för bevisupptagning och delgivning. Regeringen välkomnar särskilt förslaget att verka för användandet av videokonferensteknik i större utsträckning. Regeringen välkomnar även användandet av det IT-system som föreslås, e-CODEX, som ett alternativt sätt för kommunikation mellan medlemsländerna inom ramen för delgivnings- och bevisupptagningsförordningarna. Däremot anser regeringen inte att man ska göra användandet av e-CODEX obligatoriskt för all kommunikation enligt förordningarna. 5.Övriga frågor (Sr , Sr ) -Aktuella lagstiftningsförslag Information från ordförandeskapet Avsikten med behandling i rådet: Information från ordförandeskapet om aktuella lagstiftningsförslag. 6.Straffrättens framtid i EU (Sr ) Riktlinjedebatt Avsikten med behandlingen i rådet Riktlinjedebatt om straffrättens framtid inom EU. Dokument: ST 9318 2019 COR 1 behandlad vid samråd med : – behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: – har det, , inte pågått några EU-förhandlingar om direktiv eller andra instrument på den materiella straffrättens område. Däremot har frågor kring den framtida EU-straffrätten diskuterats under det rumänska ordförandeskapets ledning. Ordförandeskapet har sammanfattat utfallet av diskussionerna i den rapport som ska diskuteras på . Framtidsdiskussionerna har utgått från medlemsstaternas svar på en enkät som i huvudsak berörde 1.behovet av ny EU-straffrätt på olika områden, 2.behovet av mer långtgående tillnärmning av vissa slags bestämmelser (t.ex. i form av definition av återkommande begrepp såsom allvarlig brottslighet) och 3.genomförandet av straffrättsliga instrument. Som framgår av rapporten finns det en bred samsyn bland medlemsstaterna i fråga om EU-straffrättens utveckling. välkomnar möjligheten att diskutera EU-straffrättsliga framtidsfrågor på en mer övergripande nivå. noterar med tillfredsställelse att det finns en samsyn bl.a. kring att •nya lagstiftningsinitiativ bör föregås av en noggrann analys så att framtidens EU- straffrätt svarar mot ett behov, •det inte finns behov av att definiera vissa återkommande begrepp, såsom allvarlig brottslighet, och •det ges tillräckligt med tid för att förbereda t.ex. möten under förhandlingsstadiet och att genomföra direktiven när de har antagits. 7.Vägen framåt för frågan om ömsesidigt erkännande på straffrättens område (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Riktlinjedebatt om vägen framåt på området ömsesidigt erkännande. Dokument: 9317/19 15272/18 (rådsslutsatser Mutual recognition in criminal matters) behandlad vid samråd med : behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: information till justitieutskottet påbörjades ett arbete med att lyfta och finna lösningar på de problem som funnits när det gäller tillämpning av de rättsakter som grundas på principen om ömsesidigt erkännande, t.ex. rambeslutet om en europeisk arresteringsorder. Bl.a. har bristfälliga fängelseförhållanden och mer strukturella brister i vissa staters rättsväsenden lett till att det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaterna skadats. Arbetet utmynnade i rådsslutsatser som antogs , och som syftar till att förstärka principen om ömsesidigt erkännande genom åtgärder för att bygga upp det delvis rubbade förtroendet medlemsstaterna emellan. Detta arbete har fortsatt . För det första har omfattningen och formerna för den så kallade nionde utvärderingsrundan fastslagits, fyra instrument som bygger på principen om ömsesidigt erkännande kommer att utvärderas, de två viktigaste är arresteringsorderrambeslutet respektive fängelserambeslutet. För det andra har arbetet fortsatt med att konkretisera de åtgärder för att förstärka principen om ömsesidigt erkännande och ömsesidigt förtroende som rekommenderades i rådsslutsatserna. Bl.a. har dessa frågor diskuterats vid informella ministermötet för rättsliga och inrikes frågor och ordförandeskapet presenterade därefter den rapport som ska ligga till grund för diskussionerna vid rådsmötet. Frågorna har också diskuterats på expert- och tjänstemannanivå. Syftet med rapporten är att staka ut lämpliga vägar framåt. Bl.a. lyfts behovet av utbildning av praktiker, Eurojusts betydelse framhävs och det resoneras kring behovet av ny lagstiftning. har frågorna om ömsesidigt erkännande diskuterats genomgående påpekat att den enda långsiktiga lösningen är att samtliga medlemsstater lever upp till de krav som ställs enligt EU-stadgan och . Detta har fått genomslag i rapporten. har också framfört och fått gehör för att närmare analysera behov och möjlighet till ett EU-instrument på området överförande av lagföring samt att Eurojust och övriga nätverk bör säkerställas tillräckliga resurser för sitt arbete genom omprioritering inom befintliga budgetramar. kan ställa sig bakom innehållet i ordförandeskapets rapport. 8.Rådets slutsatser om synergierna mellan Eurojust och de nätverk som inrättats av rådet på området straffrättsligt samarbete (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Antagande av rådets slutsatser. Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandlad vid samråd med : - behandlad vid överläggning med, eller information till, riksdagsutskott: - Eurojust hanterar sekretariaten för (), the Network of National Experts on Joint Investigation Teams () och Network for investigation and prosecution of genocide, crimes against humanity and war crimes (). Europeiska rättsliga nätverket (EJCN) bildades för att underlätta kontakter mellan de praktiker som specialiserat sig på att bekämpa utmaningar relaterade till it-brottslighet, webbaserad brottslighet och utredningar i cyberrymden, samt för att göra utredningar och åtal i sådana ärenden mer effektiva. I linje med rådets slutsatser av ger Eurojust bistånd till EJCN och säkerställer ett nära samarbete. Eurojust sitter bl.a. med i , är värd för nätverkets reguljära möten, stöttar informationsutbytet och ger nätverket råd om utvecklingen av policyarbetet och andra intressenters aktiviteter för att säkerställa en god interaktion mellan Eurojusts expertis på internationellt rättsligt samarbete och EJCN- medlemmarnas expertis om det operativa arbetet och själva innehållet. Rådet har tagit fram ett utkast om slutsatser om synergier mellan Eurojust och de fyra nätverken (EJN, , och ). I slutsatserna välkomnar rådet Eurojusts och nätverkens analys om befintlig samordning och synergier mellan dem. Rådet uppmuntrar också att Eurojust och nätverken fortsätter att förbättra samordningen och synergierna mellan nätverken i syfte att bekämpa allvarlig brottslighet effektivisera det straffrättsliga samarbetet i EU. Rådet anser att Eurojust och nätverken bör ha tillräckliga resurser för att kunna utföra sina uppgifter. Rådet stödjer även att man undersöker möjligheten till att, i likhet med vad som gäller för övriga nätverk, inrätta ett särskilt sekretariat för EJCN. kan ställa sig bakom rådets slutsatser. 9.Eppo förordningen - implementering (Sr ) Lägesrapport från kommissonen Avsikten med behandlingen i rådet Lägesrapport från kommissionen. Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. –KOM (2013) 534 Förslag till förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten, och –Faktapromemoria 2013/14:FPM10. behandlad vid samråd med : , , , , , , , , , , , , , , , , , och1 . behandlad vid överläggning med, eller information till, riksdagsutskott: JuU), (info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. JuU), (skriftlig info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. KU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU) och (info JuU). Förordningen om inrättande av en europeisk åklagarmyndighet (Eppo) antogs vid RIF- rådet . Med undantag för de länder som har valt att på olika sätt stå utanför det straffrättsliga samarbetet, det vill säga , och , har samtliga medlemsstater förutom , och anslutit sig till Medlemsstater som väljer att stå utanför Eppo samarbetet har möjlighet att ansluta sig i efterhand. Det är tänkt att inrättandet av Eppo ska ta , dvs. att Eppo möjligen ska kunna vara operativt /2021. Det förväntas att ett antal juridiska och organisatoriska åtgärder kommer att vidtas för att Eppo ska kunna bli operativ. pågår arbete med att tillsätta åklagare etc. De flesta medlemsstater har gått med i Eppo som därför kommer bli central för åklagararbetet inom EU. Med undantag för de länder som har valt att på olika sätt stå utanför det straffrättsliga samarbetet, det vill säga , och , står endast , och utanför. Statsministern uttalade i att regeringen avser att föreslå för att ska delta i Europeiska åklagarmyndigheten, Eppo, för att bidra i kampen mot korruption och bedrägerier med EU-medel. Frågan om de nationella förutsättningarna för ett svenskt deltagande i Eppo, inklusive eventuella behov av lagstiftningsarbete och andra åtgärder, bereds inom . Såsom ej deltagande har inte rösträtt i frågor om inrättandet av Eppo, men har ett intresse av att säkerställa att förhållandet mellan Eppo och icke deltagande medlemsstater regleras på ett effektivt sätt. 10.E-bevisning (Sr ) Antagande a)Beslut om förhandlingsmandat för ett avtal mellan och om tillgång till e- bevisning Avsikten med behandlingen i rådet Medlemsstaterna väntas fatta beslut om antagande av förhandlingsmandat för EU beträffande ett avtal mellan och om tillgång till e-bevisning. Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: 6569/19, 6102/2019, 6102/2019 ADD 1, 9418/2018 och Fakta-PM (2017/18:FPM88). behandlad vid samråd med : och . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: information till justitieutskottet och Rådet beslutade om allmän inriktning avseende kommissionens förslag till en förordning om e-bevisning respektive ett direktiv om juridiska representanter respektive . Trilogförhandlingar med väntas inledas . En fråga som aktualiserades under förhandlingarna om förordningen är hur man ska hantera de motstridiga skyldigheter som kan uppstå för tjänsteleverantörerna med hänsyn till att de kan vara underkastade såväl som tredjelands lag, främst amerikansk sådan. En tjänsteleverantör som är etablerad i exempelvis , men erbjuder sina tjänster inom unionen, och som mottar en begäran om utlämnande av uppgifter enligt förslaget till förordning kan vara förhindrad att lämna ut dessa med hänsyn till amerikansk lagstiftning. Till detta kommer att har antagit en lag (den s.k. US Cloud Act) som innebär att amerikanska tjänsteleverantörer i regel ska vara skyldiga att följa en begäran från amerikanska myndigheter att lämna ut uppgifter, oavsett var sådana uppgifter finns lagrade. Detta kan komma i konflikt med europeiska regler om bl.a. dataskydd. ger lagen möjligheter att ingå bilaterala avtal med andra stater om bl.a. under vilka villkor myndigheter i andra stater får begära ut elektronisk bevisning direkt från företag i . Den amerikanska lagstiftningen kan således påverka möjligheterna att få tillgång till elektronisk bevisning för de brottsbekämpande myndigheterna i . Mot bakgrund av detta gav och övriga medlemsstater sitt stöd till att kommissionen förhandlar fram ett EU-gemensamt avtal med på detta område. Avtalet kan också tänkas komma att påverka möjligheten för amerikanska myndigheter att begära ut information från svenska tjänsteleverantörer. Utkast till nämnda förhandlingsmandat presenterades och har behandlats vid rådsarbetsgruppsmöten , . Förhandlingarna har varit konstruktiva med relativt få meningsskiljaktigheter. Enligt utkastet ska de övergripande målen med förhandlingarna vara att säkerställa att den slutliga utformningen av avtalet tar itu med de lagkonflikter som kan uppstå, att skyddet för bl.a. grundläggande fri- och rättigheter och dataskydd upprätthålls samt att avtalet återspeglar och är förenligt med den slutliga utformningen av e-bevisningslagstiftningen inom EU. Vidare föreskrivs att kommissionen ska föra förhandlingarna i nära samråd med medlemsstaterna genom bl.a. möten och återrapportering. Vid det aktuella rådsmötet väntas ministrarna fatta beslut om det slutliga förslaget till förhandlingsmandat. Regeringen kan stötta förslaget. Mandatet värnar skyddet för enskildas rättssäkerhet, personliga integritet, inklusive dataskydd, samt grundläggande fri- och rättigheter i förhandlingarna. Detsamma gäller skyddet för våra svenska grundlagsregler om tryck- och yttrandefrihet. Det bör inte vara en lägre skyddsnivå i förhållande till än vad som kommer att gälla mellan medlemsstaterna enligt förordningen om e-bevisning. Vidare är det nödvändigt att de kommande förhandlingarna med fokuserar på det underliggande problemet att tjänsteleverantörerna kan omfattas av motstridiga krav från amerikansk och EU-lagstiftning. En ordning behövs som medför att dessa konflikter överhuvudtaget inte uppstår. b)Beslut om förhandlingsmandat för EU beträffande det andra tilläggsprotokollet till Budapestkonventionen Avsikten med behandlingen i rådet Medlemsstaterna väntas fatta beslut om antagande av förhandlingsmandat för EU beträffande det andra tilläggsprotokollet till . Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: 6569/19, 6110/2019, 6110/2019 ADD 1, 9418/2018 och Fakta-PM (2017/18:FPM88). behandlad vid samråd med : och . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Information till justitieutskottet och Rådet beslutade om allmän inriktning avseende kommissionen förslag till en förordning om e-bevisning respektive ett direktiv om juridiska representanter respektive . Trilogförhandlingar med väntas inledas . Parallellt med dessa förhandlingar pågår arbete inom med att ta fram ett andra tilläggsprotokoll till den s.k. Budapestkonventionen (konvention om it-relaterad brottslighet), där bl.a. ungefär samma frågor är tänkta att regleras som i förordningen. Eftersom ännu inte har tillträtt konventionen (eller det första tilläggsprotokollet) får vi enbart delta i förhandlingarna som observatörer. EU är dock inte part till konventionen och har precis som endast observatörsstatus och saknar rösträtt. De enskilda medlemsstaterna kommer att behöva ratificera tilläggsprotokollet för att bli bundna av det. presenterade kommissionen ett utkast till förhandlingsmandat. Enligt utkastet ska det övergripande målet för förhandlingsarbetet vara att säkerställa att tilläggsprotokollen stämmer överens med EU-lagstiftningen särskilt vad gäller utredningsbefogenheter som beviljas parter utanför EU, säkerställa respekten för bl.a. grundläggande fri- och rättigheter, samt vara förenligt med förslaget till förordning om e- bevisning i dess slutliga antagna form. Det anges särskilt att EU inte bör motsätta sig att det i det andra tilläggsprotokollet införs ytterligare skyddsåtgärder och skäl för avslag än i förslaget till förordning om e-bevisning. Förhandlingarna i planeras att intensifieras och utkastet till förhandlingsmandat har varit föremål för diskussion bland medlemsstaterna. Senast diskuterades det på tjänstemannanivå . Förhandlingarna har fortlöpt väl utan några större meningsskiljaktigheter mellan medlemsstaterna. Vid det aktuella rådsmötet väntas ministrarna fatta beslut om det slutliga förslaget till förhandlingsmandat. Regeringen kan stötta förslaget. Arbetet kring elektronisk bevisning inom och EU behöver koordineras. Mandatet värnar skyddet för enskildas rättssäkerhet, personliga integritet, inklusive dataskydd, samt grundläggande fri- och rättigheter i förhandlingarna. Detsamma gäller skyddet för våra svenska grundlagsregler om tryck- och yttrandefrihet. Det bör inte vara en lägre skyddsnivå i förhållande till tredjeländer än vad som kommer att gälla mellan medlemsstaterna enligt förordningen om e-bevisning. Vidare är det positivt att även förhandlingarna i väntas fokusera på det underliggande problemet att tjänsteleverantörerna kan omfattas av motstridiga krav enligt tredjelands och EU-lagstiftning. En ordning behövs som medför att dessa konflikter överhuvudtaget inte uppstår. 11.Datalagring: Slutsatser om datalagring för brottsbekämpande ändamål (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Antagande av rådsslutsatser om datalagring för brottsbekämpande ändamål Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument inför behandlingen i rådet. dokument: 7833/3/19 behandlad vid samråd med : , , och lämnades information om de pågående diskussionerna på EU-nivå efter Tele2-domen. behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: , , och lämnades information om den pågående diskussionen på EU-nivå efter Tele2-domen. lämnades vid ett särskilt informationstillfälle information om både det utredningsarbete som gjorts i och de pågående diskussionerna på EU-nivå. ogiltigförklarade det s.k. datalagringsdirektivet i den s.k. Digital Rights-domen (C293/12 och C-594/12). Det ogiltigförklarade direktivet genomfördes i svensk rätt genom ändringar i framför allt lagen om elektronisk kommunikation (LEK). Enligt LEK är operatörerna skyldiga att lagra vissa uppgifter för att de ska kunna användas vid brottsbekämpning. Skyldigheten att lagra data enligt de svenska bestämmelserna ifrågasattes efter EU- domstolens dom av Tele2. Post och beslutade därför att förelägga Tele2 att återuppta datalagringen, vilket Tele2 överklagade. Kammarrätten i begärde då ett förhandsavgörande från . dom meddelades (Tele2-domen). slutsats var bl.a. att en generell och odifferentierad lagring av samtliga trafikuppgifter och lokaliseringsuppgifter avseende samtliga abonnenter och registrerade användare och samtliga elektroniska kommunikationsmedel inte är förenlig med . Kammarrätten avgjorde det svenska målet om datalagring och konstaterade att det med hänsyn till dom klarlagts att de svenska reglerna om datalagring för brottsbekämpande syften står i strid med unionsrätten. Regeringen beslutade en proposition till med förslag till nya regler om datalagring för brottsbekämpande ändamål. Förslagen innebär en nödvändig begränsning av lagringsskyldigheten för att göra de svenska reglerna förenliga med EU- rätten. Förslagen innebär att lagringsreglerna differentieras och innebär bl.a. att lokaliseringsuppgifter, till exempel var en mobiltelefon har befunnit sig vid tiden för ett samtal, ska lagras och att abonnemangsuppgifter vid internetåtkomst ska lagras . Övriga uppgifter, till exempel vem som har pratat med vem i telefon, föreslås lagras . Huvuddelen av förslagen föreslås träda i kraft . Tele2-domen gäller i hela EU och diskussioner har därför förts om hur domen bör uppfattas och hur en lagring av data skulle kunna utformas inom ramen för domen. Vid hölls en politisk diskussion som gav vägledning inför det fortsatta arbetet. Vid den 6–lämnade ordförandeskapet en lägesrapport om hur diskussionerna rörande lagring av data för brottsbekämpande ändamål har fortskridit. Vid den 6–följs detta upp med rådsslutsatser. kan ställa sig bakom rådsslutsatserna. 12.Övriga frågor (Sr , Sr ) a)“Actions against judges and prosecutors” Information från Avsikten med behandlingen i rådet: b)Det inkommande ordförandeskapets arbetsprogram Föredragning av Avsikten med behandling i rådet: Det inkommande ordförandeskapet kommer att presentera sitt arbetsprogram . 13.Återvändandedirektivet (omarbetning) (Sr ) Partiell allmän inriktning Avsikten med behandlingen i rådet: Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandling i rådet. –KOM (2018) 634 Förslag till och rådets direktiv om gemensamma normer och förfaranden för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (omarbetning) –Faktapromemoria 2018/19:FPM4 –9396/19 behandlad vid samråd med : , behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: (överläggning med socialförsäkringsutskottet, (information till socialförsäkringsutskottet) Återvändandedirektivet (direktiv /115/EG) innehåller gemensamma normer och förfaranden för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna. presenterade kommissionen sitt förslag till omarbetning av återvändandedirektivet. En riktlinjedebatt om förslaget hölls vid rådsmötet för rättsliga- och inrikesfrågor den 11–där inriktningen på förslaget fick ett brett generellt stöd av medlemsstaterna. En lägesrapport gavs också när rådet möttes . Förhandlingarna om förslaget har pågått i rådsarbetsgrupp och sedermera i rättsrådgivarkretsen. Vid rådsmötet för rättsliga och inrikes frågor den 6–är avsikten att nå en partiell allmän inriktning rörande hela revideringsförslaget förutom i den del det rör inrättande av ett särskilt gränsförfarande. Regeringen anser att det förslag som läggs fram för partiell allmän inriktning uppfyller den övergripande målsättningen om att åstadkomma effektivare återvändandeförfaranden. Förslaget utgör en god balans mellan intresset av att få till stånd en ändamålsenlig ordning som ger ansvariga myndigheter bra förutsättningar att verkställa återvändandebeslut och att detta sker på ett rättssäkert och värdigt sätt med bibehållen respekt för grundläggande rättigheter, inklusive asylrätten, och principen om non-refoulement. kan därför ställa sig bakom förslaget Se vidare i bifogad promemoria.