eunbil · H70N4D0650 · 2019-11-25 00:00:00 — Enligt den preliminära dagordning som presenterades . 1.Godkännande av den preliminära dagordningen 2.(ev.) Godkännande av A-punkter Lagstiftningsöverläggningar 3.(ev.) Punktskatter – strukturen för punktskatter på alkohol: ändringar av rådets direktiv Rådet ska nå en politisk överenskommelse om ändring av direktivet om strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker. Överläggning har skett med skatteutskottet, . Samråd med skedde . Kommissionen presenterade sitt förslag till ändring av direktivet . Kommissionens förslag beskrivs närmare i faktapromemoria 2017/18:FPM104. Det nu aktuella förslaget är ett resultat av förhandlingar i rådet. I direktivet finns två olika tillåtna sätt att beräkna alkoholhalten för öl – grader eller faktisk alkoholstyrka räknat på volym. beräknar efter alkoholstyrka. I ändringsdirektivet föreslås att det förtydligas hur alkoholhalten i öl ska beräknas om man använder Platometoden, vilket alltså inte kommer att påverka . I direktivet finns vidare en frivillig möjlighet för medlemsstaterna att tillämpa nedsatt skatt för öl vars faktiska alkoholhalt inte överstiger . Det föreslås att den gränsen ökas till . Det föreslås också att de möjligheter som finns för att tillämpa nedsatt skatt för oberoende, små ölbryggerier och spritdestillerier utökas till att gälla alla typer av alkoholdrycker. Liksom föreslås möjligheten till nedsatt skatt vara frivillig. Det föreslås vidare att det införs en skyldighet för medlemsstaterna att på begäran utfärda intyg till oberoende, små producenter etablerade på deras territorium som bekräftar deras årliga produktion och att de uppfyller övriga krav i direktivet. Det anges dock att denna skyldighet får uppfyllas genom självcertifiering från producenterna (som myndigheterna vid behov kan kontrollera). Det föreslås även en möjlighet till skattebefrielse eller nedsatt skatt för etylalkohol som producerats för eget bruk. Regeln är frivillig och innehåller flera begränsningar, bl.a. avseende hur alkoholen får användas. Gränsen för hur mycket alkohol som får tillverkas är i det senaste förslaget satt till per hushåll och år, men det är en fråga där medlemsstaterna är oense. I direktivet finns regler om att alkohol som har blivit fullständigt eller delvis denaturerad (utblandad med ämnen som förhindrar eller försvårar förtäring) enligt vissa krav ska befrias från punktskatt. Direktivet föreslår i denna del att ordalydelsen avseende vad som räknas som fullständigt denaturerad alkohol ändras så att den överensstämmer med den praxis som utvecklats . Avseende s.k. delvis denaturerad alkohol föreslås vissa förtydliganden av vad som omfattas av reglerna, samt ett förtydligande om när den ska omfattas av reglerna för flyttning under det s.k. uppskovsförfarandet i punktskattedirektivet. På initiativ av en medlemsstat har även diskuterats ett förslag om att medlemsstater ska ges möjlighet att beskatta vin, andra jästa drycker och mellanklassprodukter på samma sätt som öl och etylalkohol beskattas, d.v.s. proportionerligt efter alkoholhalt snarare än per liter med breda kategorier för alkoholhalt. I den senaste versionen är detta förslag dock struket. 2 (18) Slutligen har en annan medlemsstat inkommit med ett förslag om skattenedsättning för viss småskalig kommersiell spritproduktion. Förslaget behandlades senast vid . Någon politisk överenskommelse kunde då inte nås. Den främsta utestående frågan var beskattning av sprit producerad för eget bruk. Frågan har behandlats vid ett högnivågruppsmöte på tjänstemannanivå . Det förslag som ska behandlas på är samma som behandlades vid . Förslag till svensk ståndpunkt kan acceptera de föreslagna ändringarna. Det är viktigt att utformningen av reglerna, särskilt avseende delvis denaturerad alkohol, inte innebär någon oskälig administrativ börda för svenska myndigheter eller företag. Möjligheten till skattebefrielse eller skattenedsättning för etylalkohol som producerats för eget bruk måste vara kraftigt begränsad vad gäller mängden alkohol för att undvika bedrägerier och gränsöverskridande effekter. Om övriga begränsningar förstärks kan en något högre mängd accepteras. kan stödja det tillkommande förslaget om beskattning av vin, andra jästa drycker och mellanklassprodukter proportionerligt efter alkoholhalt. Rådet ska få en lägesrapport om arbetet med att stärka bankunionen, med fokus på förhandlingarna om en gemensam insättningsgarantiförsäkring. Samråd med skedde inför möte . Överläggning med finansutskottet skedde och information gavs . Den europeiska bankunionen är en del av vidareutvecklingen av EMU. Initiativet till bankunionen ska ses mot bakgrund av den senaste ekonomiska och finansiella krisen och de svagheter som då uppdagades i ett antal banker, främst inom eurozonen. Den fullbordade bankunionen ska bestå av tre delar: en gemensam banktillsyn, ett gemensamt insättningsgarantisystem och en 3 (18) Bankunionen är obligatorisk för medlemsstater som har euron som valuta medan övriga medlemsstater kan ansluta sig frivilligt. En gemensam tillsynsmekanism respektive en gemensam resolutionsmekanism och resolutionsfond finns på plats. presenterade kommissionen ett förslag om det tredje och sista steget i bankunionen – ett förordningsförslag om en europeisk insättningsgarantiförsäkring () (2015/16:FPM27). Förslaget innebär att det etableras en gemensam försäkringslösning för de nationella insättningsgarantierna som finns i de medlemsstater som deltar i bankunionen. Förhandlingar om förslaget har ännu inte avslutats. antog slutsatser om en färdplan för att slutföra bankunionen inklusive . presenterade kommissionen ett meddelande om fullbordande av bankunionen, som bl.a. innehöll ett reviderat förslag om att stegvis införa , där första steget skulle bestå endast av likviditetsstöd (lån med återbetalningsskyldighet), till skillnad från det ursprungliga förslaget där även slutliga förluster skulle absorberas av det gemensamma systemet (2017/18:FPM19). På Ekofinrådsmötet väntas ordförandeskapet informera om diskussionerna om bankunionen och under det innevarande ordförandeskapet. Under det finska ordförandeskapet har ett möte på teknisk nivå ägt rum. Diskussioner har även skett i den högnivågrupp om som etablerade . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar att rådet får en lägesuppdatering om hur arbetet med bankunionen fortskrider. a)Direktiv vad gäller offentliggörande av inkomstskatteuppgifter 4 (18) Den svenska delegationen avser lyfta frågan om behandling av förslaget till direktiv vad gäller offentliggörande av vissa inkomstskatteuppgifter för vissa företag och filialer. informerades samt skriftligen . Samråd med ägde rum . lade kommissionen fram ett förslag till ändring av redovisningsdirektivet om rapportering av skatt (offentlig land-för-land- rapportering). Förslaget innebär i huvudsak att multinationella företag verksamma inom EU med en omsättning som överstiger ska utarbeta en land-för-land-rapport om sin världsomspännande verksamhet. Rapporten ska innehålla information om verksamheten, antalet anställda, nettoomsättningen, resultat före skatt, inkomstskattebelopp och ackumulerade vinstmedel. Rapporten ska göras tillgänglig för allmänheten på företagets webbplats eller hos bolagsregistret i den stat där den som ska tillgängliggöra rapporten har hemvist. Rapporten ska vara tillgänglig för allmänheten under . Förslaget beskrivs närmare i faktapromemoria 2015/16:FPM81. Förslaget är uppsatt för beslut om allmän inriktning på dagordningen till möte . Beslut fattas enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet, artikel 50(1) FEUF. Regeringen har motsatt sig att förslaget tas upp på möte, eftersom regeringen anser att förslaget har fel rättslig grund. Detta har bl.a. gjorts i ett brev som finansminister har skickat till ansvariga ministrar i , som innehar ordförandeskapet i rådet. Punkten har satts upp på Ekofindagordningen på begäran av . Förslag till svensk ståndpunkt Frågan avser harmonisering av skatteregler som framförallt är medlemsstaternas befogenhet. Beslut på detta område fattas med enhällighet enligt artiklarna 113 och 115 i . Det är viktigt att upprätthålla principen att skattefrågor ska behandlas i den rådskonstellation och med det beslutsförfarande som gäller för skattefrågor. 5 (18) b)Aktuella lagstiftningsförslag som rör finansiella tjänster Ordförandeskapet väntas informera om hur arbetet går med aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster. 6.(ev.) Rådet ska anta slutsatser om energibeskattning baserat på en rapport från kommissionen om energiskattedirektivet. Överläggning har skett med skatteutskottet . antog rådet det s.k. energiskattedirektivet som innebar en omstrukturering av EU:s gemensamma ramverk för beskattning av bränslen och elektricitet. har kommissionen genomfört en utvärdering av direktivet och lade fram en rapport om utvärderingen och behovet av en revidering. Slutsatserna i rapporten är att direktivet blivit omodernt och inte har följt teknik- och marknadsutvecklingen som skett . Enligt utvärderingen är minimiskattenivåerna låga och de har varit oförändrade utan indexering. Skattenivåerna skiljer sig markant mellan olika medlemsstater. Vidare har direktivet enligt utvärderingen medfört en omfattande och divergerande användning av diverse undantag på nationell nivå. Direktivets ursprungliga syften var huvudsakligen inriktade på den inre marknaden, exempelvis genom att undvika dubbelbeskattning och konkurrenssnedvridningar på energimarknaden. Direktivet harmonierar dock enligt utvärderingen endast i liten omfattning med EU:s övriga politikområden såsom socialpolitik och miljö- och klimatpolitik. Innebörden av de föreslagna rådsslutsatserna är en uppmaning till kommissionen att ta fram förslag på praktiskt tillämpliga regler som är klara och tydliga särskilt när det handlar om biobränslen, nya energiprodukter, behandling av flygsektorn, statsintäkter samt statsstödsregler. 6 (18) uppmanas kommissionen att genomföra en konsekvensanalys och däri beakta ekonomiska, sociala och miljömässiga för- och nackdelar samt konsekvenser för konkurrenskraft, sysselsättning och hållbar utveckling. Förslag till svensk ståndpunkt Energiskattedirektivet är omodernt och harmonierar inte med andra delar av EU:s klimat- och energipolitik. Kommissionen bör ta fram ett förslag till reviderat direktiv. Rådsslutsatser om detta kan stödjas. 7.(ev.) Rådet ska godkänna en rapport om skattefrågor vilken ska överlämnas till . Information till skatteutskottet planeras . gav ett uppdrag till kommissionen och rådet att återrapportera dels om konkreta metoder för att stärka kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande, dels om det pågående arbetet med vissa skatteförslag i rådet. Den första återrapporteringen enligt detta uppdrag skedde . En återrapportering har därefter skett till varje halvår. Enligt uppdraget skulle arbetet inriktas på områden där mer ambitiösa insatser är tänkbara, med fokus på hur skattepolitiken kan stödja samordningen av den ekonomiska politiken och bidra till finanspolitisk samordning och tillväxt. Rapporten beskriver det arbete som bedrivits på skatteområdet under det finska ordförandeskapet och har behandlats vid möte i rådets högnivågrupp för skattefrågor . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan ställa sig bakom rapporten. 7 (18) 8.(ev.) Uppförandekodgruppen (företagsbeskattning) a)Rapport till rådet Rådet ska godkänna uppförandekodgruppens rapport om sitt arbete under det finska ordförandeskapet och anta slutsatser om rapporten. Samråd med om uppförandekoden för företagsbeskattning ägde senast rum . Överläggning med skatteutskottet har ägt rum , . antog rådet en resolution om en uppförandekod för företagsbeskattning. Syftet med koden är att motverka skadlig skattekonkurrens inom bolagsskatteområdet. En särskild högnivågrupp inom rådet har inrättats för att genomföra uppförandekodens principer. Varje halvår rapporterar uppförandekodgruppen till rådet om sitt arbete under respektive ordförandeskap. Rapporten godkänns sedan av rådet. Rapporten beskriver vilka frågor gruppen har arbetat med under det finska ordförandeskapet. Gruppen har fortsatt sitt arbete med att granska att nya skatteåtgärder inte strider mot uppförandekoden, dvs. frysning (framför allt vad gäller s.k. avdrag för fiktiv ränta) samt med avveckling av skatteåtgärder som bedömts vara skadliga. Vidare har gruppen arbetat med övervakning av genomförande av tidigare överenskomna riktlinjer om skadliga skatteåtgärder. Dessutom har gruppen arbetat med EU-förteckningen över icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner (listan) som upprättades av rådet . Listan innehåller 8 jurisdiktioner som bedömts vara icke-samarbetsvilliga. Gruppen har även enats om riktlinjer om koordinerade motåtgärder på skatteområdet mot listade jurisdiktioner. Av slutsatserna framgår att gruppen under det kroatiska ordförandeskapet ska fortsätta sitt arbete med att utvärdera skadliga skatteåtgärder och avveckling med skadliga skatteåtgärder samt med övervakning av tidigare överenskomna riktlinjer. Förslag till svensk ståndpunkt 8 (18) Regeringen anser att uppförandekoden och uppförandekodgruppen är viktiga instrument i arbetet mot skadlig skattekonkurrens. Det är viktigt att gruppens arbete med avveckling och frysning av skadliga skatteåtgärder fortsätter utifrån kodens principer samt att framsteg görs i övriga delar av gruppens arbete. Det är viktigt att stärka internationella påtryckningar mot ickesamarbetsvilliga jurisdiktioner. Regeringen stöder därför arbetet med en gemensam EU-förteckning över icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner. När det gäller frågan om lämpliga motåtgärder är det regeringens inställning att processen för att upprätta förteckningen och förteckningen i sig tillsammans med motåtgärder utanför skatteområdet har en avhållande effekt. För det fall att åtgärder bör vidtas på skatteområdet är det viktigt att medlemsstaterna ges ett visst mått av flexibilitet och att åtgärderna liknar redan förekommande åtgärder eller i vart fall passar in i de nationella skattesystemen. Regeringen kan ställa sig bakom rapporten och slutsatserna om denna, inklusive riktlinjerna om motåtgärder på skatteområdet som ska vidtas mot jurisdiktioner som är listade på EU-förteckningen över icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner. 9.(ev.) Rådets beslut och rekommendationer om genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten Rådet ska anta rekommendationer och beslut inom ramen för stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del för och . De aktuella besluten och rekommendationerna har inte tidigare behandlats i . Frågor relaterade till stabilitets- och tillväxtpakten behandlades senast i . Medlemsstater som befinner sig i den förebyggande delen av stabilitets- och tillväxtpakten ska anpassa sitt strukturella sparande mot ett medelfristigt budgetmål med i regel av BNP . Bedömer kommissionen att det skett en betydande avvikelse från anpassningsbanan kan den föreslå att rådet fastställer att en sådan avvikelse föreligger och även att rådet 9 (18) rekommenderar medlemsstaten att vidta åtgärder för att korrigera avvikelsen. För euroländer kan utebliven korrigering medföra sanktioner. avvek från anpassningsbanan mot sitt medelfristiga budgetmål. Rådet har rekommenderat att vidta åtgärder för att korrigera avvikelsen, men kommissionen bedömer att tillräckliga åtgärder inte har vidtagits. Kommissionen rekommenderar därför att rådet fastställer detta, samt föreslår att rådet antar en ny rekommendation till om att vidta åtgärder för att korrigera avvikelsen. avvek från anpassningsbanan mot sitt medelfristiga budgetmål, och har rekommenderats av rådet att vidta åtgärder. Kommissionen bedömer att offentliga finanser visserligen förbättrats , men inte i tillräcklig utsträckning för att ligga i linje med den senaste rekommendationen . Kommissionen rekommenderar därför att rådet fastställer att tillräckliga åtgärder inte har vidtagits. Kommissionen föreslår också att rådet antar en rekommendation till om att korrigera avvikelsen . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att efterlevnad av stabilitets- och tillväxtpakten är viktig för att EU:s medlemsstater ska säkerställa en hållbar utveckling i de offentliga finanserna. Regeringen kan ställa sig bakom de föreslagna besluten om att fastställa att och inte vidtagit tillräckliga åtgärder. Regeringen kan även ställa sig bakom kommissionens förslag till nya rekommendationer till och gällande att korrigera avvikelserna från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet. 10.Slutsatser om stärkande av den europeiska finansiella arkitekturen för utveckling Rådet ska anta slutsatser om hur EU:s arkitektur för utvecklingsfinansiering ska kunna stärkas. Slutsatserna baseras på en rapport som tagits fram av en högnivågrupp som tillsattes av rådet . 10 (18) Samråd med ägde rum inför och inför FAC utveckling . Högnivågruppen lade fram sin rapport . I rapport presenteras ett antal förslag på hur det europeiska systemet för utvecklingsfinansiering kan effektiviseras för att skapa ytterligare mervärde och i större utsträckning bidra till att infria EU:s prioriteringar på utvecklingsområdet. Fokus är framför allt på Europeiska investeringsbanken (EIB), Europeiska (), samt de finansiella instrument för utvecklingsfinansiering som administreras av kommissionen. Ett antal kortsiktiga förslag presenteras som syftar till att förbättra koordinering och policystyrning i nuvarande system och alternativ för en långsiktig, mer genomgripande, förändringar av den institutionella strukturen. I slutsatserna instämmer rådet i rapportens problembeskrivning, dvs. att det finns behov av att stärka effektivitet och koherensen i EU:s utvecklingsarbete för att möta de globala utmaningarna. Vidare föreslår rådet att flera av de kortsiktiga förslagen genomförs samt att en process påbörjas för att undersöka förutsättningarna och implikationerna av de mer genomgripande förändringarna av arkitekturen. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till slutsatser. Generellt anser regeringen att en eventuell förändring av arkitekturen, både gällande kort- och långsiktiga förslag, först och främst bör främja effektivitet och bidra till förbättrad utvecklingseffekt för det globala multilaterala systemet, samt att förändringar inte bör innebära några nya kostnader för medlemsstaterna. 11.Agendan för hållbar finansiering Kommissionen ska informera om sitt arbete med en ny strategi för att främja en hållbar finansmarknad. Därefter inbjuds medlemsstaterna att diskutera frågan. Ärendet har inte tidigare behandlats i . Ett lagförslag om en EU-gemensam grön taxonomi för investeringar, inom ramen för 11 (18) kommissionens handlingsplan för finansiering av en hållbar tillväxt, behandlades i . Överläggning om förslaget skedde med finansutskottet . lade kommissionen fram en handlingsplan för finansiering av en hållbar tillväxt med en rad åtgärder för att främja en mer hållbar finansmarknad. Syftet med handlingsplanen är att styra om kapital mot mer hållbara investeringar, integrera hållbarhet i företagens generella riskramverk och främja långsiktighet på finansmarknaden och i ekonomin som helhet. Hållbarhet är en av fokusfrågorna för den tillträdande kommissionen. På förutses kommissionen informera om sitt förberedande arbete med att utarbeta en ny strategi för en hållbar finansmarknad. Medlemsstaterna kommer därefter ges möjlighet att framföra sin syn inför det fortsatta arbetet i en framåtblickande policydiskussion. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar att EU fortsätter arbetet med en strategi för att upprätta en grön finansmarknad som främjar hållbara investeringar. Viktigt för regeringen är att EU kommer överens om en grön taxonomi som gör det enklare att identifiera och jämföra hållbara investeringar. Viktigt är också att slutsatser från analyser som genomförts inom ramen för kommissionens handlingsplan omsätts i konkreta förslag i den kommande strategin. 12.Ekofinrådets arbetsplan för klimatåtgärder Rådet ska godkänna en arbetsplan för på klimatområdet. Ärendet har inte behandlats tidigare i eller i utskott. På informella möte i diskuterades finansministrarnas roll i klimatpolitiken. Det fanns en generell samsyn om att de politikområden som finansministrarna ansvarar för, t.ex. budget-, finansmarknads- och skattepolitik, har en central roll i klimatomställningen. Som en uppföljning av diskussionen vid har ordförandeskapet utarbetat en arbetsplan som syftar till att främja 12 (18) regelbundna diskussioner om klimatrelaterade frågor i . Arbetsplanen väntas bl.a. innehålla det kommande förslaget från kommissionen till en European green deal, en hållbar finansmarknad samt skatterelaterade frågor, såsom koldioxidbeskattning, gröna skatter och skadliga subventioner. Vidare framhålls att arbetsplanen ska uppdateras på regelbunden basis av inkommande ordförandeskap. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan ställa sig bakom arbetsplanen och välkomnar fortsatta diskussioner om klimatåtgärder. 13.Gemensamt uttalande från rådet och kommissionen om ”stablecoins” Rådet ska godkänna ett gemensamt uttalande av rådet och kommissionen om stablecoins. Stablecoins, som Facebooks ännu ej lanserade initiativ , är en typ av kryptovaluta konstruerad för att undvika kraftiga svängningar i värdet på den digitala tillgången. Stablecoins kan innebära möjligheter, exempelvis för effektivare gränsöverskridande betalningar. Stablecoins kan också innebära risker, exempelvis för konsumentskydd och penningtvätt. Initiativ till en stablecoin reser därför omfattande frågor. Internationellt pågår bland lagstiftare, centralbanker och tillsynsmyndigheter en diskussion om lämpligt förhållningssätt. Mot bakgrund av detta har ordförandeskapet tagit fram ett förslag till gemensamt uttalande från rådet och kommissionen om stablecoins. Inriktningen på uttalandet är att inga globala stablecoinarrangemang ska tillåtas inom EU innan det står klart att det finns en tydlig legal grund och ett lämpligt regelverk för övervakning och tillsyn. framhävs att det föreligger ett behov av mer analys, både av själva företeelsen stablecoin och av andra alternativ för att effektivisera gränsöverskridande betalningar. Förslag till svensk ståndpunkt 13 (18) Regeringen kan ställa sig bakom det gemensamma uttalandet. Regeringen anser att uttalandet är välbalanserat mellan de risker och möjligheter som stablecoins kan utgöra. 14.Slutsatser om strategiska prioriteringar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism Rådet ska anta slutsatser om strategiska prioriteringar på området för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Samråd med ägde rum . Överläggning ägde rum med finansutskottet och utskottet har därefter informerats om frågans utveckling . presenterade kommissionen ett antal rapporter på området för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. I rapporterna pekade kommissionen på strategiska brister avseende medlemsstaternas genomförande av penningtvättsdirektivet, tillsyn och samarbetet mellan berörda myndigheter, dvs. tillsynsmyndigheter och finansiella underrättelseenheter (i Finanspolisen). Kommissionens rapporter har legat till grund för diskussionen om de slutsatser som rådet nu ska anta. I slutsatserna framhålls behovet av: 1)harmonisering av penningtvättsregelverket genom EU-förordning, 2)förbättrad tillsyn på nationell nivå och på EU-nivå genom en ny EU- tillsynsmyndighet, och 3)förbättrat samarbete mellan de berörda myndigheterna, dvs. mellan tillsynsmyndigheter på området för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism och finansiella underrättelseenheter. I slutsatserna anges att framtida reformer ska vara i enlighet med principerna i , såsom proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna. Förslag till svensk ståndpunkt 14 (18) Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till slutsatser.