eunbil · H60N4CA445 · 2019-01-01 00:00:00 — 2019–02–25 Kommenterad dagordning för rådets möte för rättsliga och inrikes frågor (RIF) den 7– Godkännande av dagordningen (Sr , Sr ) Se bifogad preliminär dagordning. Godkännande av A-punkterna (Sr , Sr ) a)Lista över icke lagstiftande verksamhet b)Lista över lagstiftande verksamhet (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8i fördraget om Europeiska unionen) Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. 3.Förordning om ändring av förordningen om en europeisk gräns- och kustbevakning (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet: 6357/19 Proposal for a Regulation of Parliament and of the Council on Border and Guard and repealing Council Joint Action n°98/700/JHA, Regulation (EU) n° 1052/2013 of Parliament and of the Council and Regulation (EU) n° 2016/1624 of Parliament and of the Council - Mandate for negotiations with Parliament Fakta-PM 2018/19: FPM10 om förslag till ny förordning om en europeisk gräns- och kustbevakning. KOM (2018) 631 Förslag till OCH RÅDETS FÖRORDNING om den europeiska gräns- och och upphävandet av rådsbeslut nr 98/700/RIF, förordning (EU) nr 1052/2013 av och rådet och förordning (EU) nr 2016/1624 av och rådet. behandlad vid samråd med : Förslaget till förordning behandlades vid samråd med och behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Förslaget till förordning behandlades i justitieutskottet (information), (överläggning) och (information)samt (information). Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om en europeisk gräns- och kustbevakning. Syftet med förslaget är att uppnå en effektiv gräns- och migrationsförvaltning och värna den inre säkerheten i unionen, som den inre rörligheten säkerställs. Frågan har behandlats på olika nivåer i rådet och vissa frågor har identifierats som särskilt centrala för medlemsstaterna. Rådet antog vid mötet den 6–en partiell allmän inriktning om förslagen rörande återvändande och samarbete med tredjeland. antog sin position om betänkande avseende förordningen. Ordförandeskapet erhöll vid Coreper ett mandat från medlemsstaterna inför förhandlingar med avseende hela förordningsförslaget. Ordförandeskapets kompromissförslag har omhändertagit de viktigaste önskemålen om förändringar i förslaget som drivit under förhandlingarna. Det har i huvudsak handlat om att genomförandet av förordningen ska vara villkorat av innevarande och nästa budgetförhandlingar inom ramen för det fleråriga finansiella ramverket (MFF). Det har också handlat om att de operativa behoven ska styra hur mycket personal som ska utstationeras och att dessa behov ska fastställas av byråns styrelse, där medlemsstaterna ingår. Den halvtidsöversyn som föreslås ska ta hänsyn till det operativa behovet, se över personalstyrkans antal och dessutom se över kompositionen av olika kategorier personal. Kommissionen föreslog initialt att antalet gränskontrollanter skulle uppgå till 10 000 . Kompromissförslaget förtydligar dock att den stående styrkan ska inrättas genom en gradvis utrullning och att antalet 10 000 ska förstås som den maximala kapacitet som gräns- och kustbevakningsbyrån har till sitt förfogande . Beträffande myndighetsutövning av personal anställda vid byrån, dvs. Frontex egen personal, har ordförandeskapet föreslagit förtydliganden. Dessa innebär huvudsakligen att den medlemsstat där en operation genomförs måste lämna sitt samtycke till myndighetsutövning som ska utföras av Frontex egen personal. Överlag har ordförandeskapet omhändertagit de svenska synpunkterna under förhandlingens gång. 4.Reformeringen av det gemensamma europeiska asylsystemet och vidarebosättning (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet: Lägesrapport Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: Faktapromemoria 2015/16:FPM94, kommissionens förslag KOM(2016)270. behandlad vid samråd med : , , , , (frågan om solidaritet), , , , , , , behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Överläggning med socialförsäkringsutskottet: , , (frågan om solidaritet). Information till socialförsäkringsutskottet: (tjm), (tjm), , , , , , , , , , . lade kommissionen fram ett förslag till en reviderad Dublinförordning. Förslaget är ett led i reformen av det gemensamma asylsystemet och syftar till att effektivisera handläggningen av Dublinärenden, förhindra sekundära förflyttningar samt etablera en automatisk och tvingande omfördelningsmekanism av asylsökande. Under det bulgariska ordförandeskapet återupptogs intensiva förhandlingar. Rådet har dock inte kunnat enas om en gemensam position och vid konstaterades att arbetet måste fortsätta för att nå konsensus om Dublinförordningen. Diskussionen om solidaritet och förhandlingen av en reviderad Dublinförordning har baserats på en trestegsmodell som innebär att i normalläge tillämpas Dublinförordningen, vid högt migrationstryck aktiveras en solidaritetsmekanism och i en allvarlig kris vägleder . Det österrikiska ordförandeskapet hade delvis en annan inställning och lade istället fram tankar om att utveckla ett koncept med en obligatorisk solidaritetsmekanism som innehåller ett antal frivilliga åtgärder som medlemsstaterna kan välja att genomföra. Vidare fördes också bilaterala samtal med medlemsstaterna om en sådan mekanism för ansvar och solidaritet. Men inga förhandlingar fördes om lagstiftningsförslaget. Det rumänska ordförandeskapet har inte återupptagit förhandlingarna om förslaget. Det råder således alltjämt stor oenighet bland medlemsstaterna främst när det gäller frågan om en tvingande omfördelning av asylsökande vid en krissituation och kopplat till den frågan om att hitta en rimlig balans mellan ansvar och solidaritet. Vid rådsmötet den 7–är det troligt att det blir fråga om en lägesrapport, dvs. en presentation om förhandlingsläget av de olika rättsakterna som ingår i reformen av det gemensamma europeiska asylsystemet. har enats om ett förhandlingsmandat och är redo att inleda förhandling när rådet har enats om en position. b)Direktivet om mottagningsvillkor (omarbetning) Avsikten med behandlingen i rådet: Lägesrapport Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: Faktapromemoria 2015/16:FPM129, kommissionens förslag KOM(2016)465. behandlad vid samråd med : , , , , , , , , . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Överläggning i socialförsäkringsutskottet: , , Information till socialförsäkringsutskottet: (tjm), , 23 mars 2017,1 juni 2017, , , , , , , . lade kommissionen fram förslag om ett reviderat mottagandedirektiv (se faktapromemoria 2015/16:FPM129). Förslaget är ett led i reformen av det gemensamma asylsystemet och syftar till att ytterligare harmonisera mottagandeförhållandena inom EU. Genom ökad harmonisering ska en jämnare fördelning av asylsökande inom EU uppnås och incitamenten för sekundära förflyttningar minska. fick ordförandeskapet mandat att inleda trilogförhandlingar med . Mandatet omfattar hela förslaget men det kan bli nödvändigt att återkomma till bestämmelser som berör andra rättsakter i det gemensamma europeiska asylsystemet. Förhandlingar med inleddes . Rådet och stod initialt långt ifrån varandra men förhandlingarna gick snabbt framåt . presenterade ordförandeskapet ett förslag till kompromiss mellan rådet och . Ordförandeskapet fick dock inte stöd för sitt förslag i Coreper. Medlemsstaterna hade fortfarande synpunkter på enskilda artiklar och många motsatte sig även en överenskommelse med hänvisning till paketansatsen och ansåg att man bör avvakta tills förhandlingarna kommit längre i andra delar av asylpaketet. har utestående frågor diskuterats vid två rättsrådgivarmöten. kunde medlemsstaterna enas om rådets position och gav därmed ordförandeskapets mandat att återgå till för trilogsamtal. Vid rådsmötet den 7–är det troligt att det blir fråga om en lägesrapport, dvs. presentation av förhandlingsläget av de olika rättsakterna som ingår i reformen av det gemensamma europeiska asylsystemet. Avsikten med behandlingen i rådet: Lägesrapport Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: Fakta-PM 2015/16: FPM 130, kommissionens förslag KOM (2016)466. behandlad vid samråd med : , , , , 6 oktober 2017,1 december 2017, , , . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Överläggning med socialförsäkringsutskottet: , , Information till socialförsäkringsutskottet: (tjm), , , , , , , , , , . lade kommissionen fram förslag om en skyddsgrundsförordning (se faktapromemoria 2015/16: FPM130). Förslaget är ett led i reformen av det gemensamma asylsystemet. Förordningen avses ersätta det nuvarande skyddsgrundsdirektivet (2011/95/EU). Förslaget syftar till en ökad harmonisering mellan medlemsstaterna när det gäller bedömningar av asylansökningar och innehållet i ett beviljat skydd. På Coreper gav medlemsstaterna mandat till ordförandeskapet att inleda trilogförhandlingar. pågår trilogförhandlingar med . presenterade ordförandeskapet ett förslag till kompromiss mellan rådet och . Ordförandeskapet fick dock inte stöd för sitt förslag i Coreper. Vissa medlemsstater hade fortfarande synpunkter på enskilda artiklar och många motsatte sig även en överenskommelse med hänvisning till paketansatsen och ansåg att man bör avvakta tills förhandlingarna kommit längre i andra delar av asylpaketet. De utestående frågorna var främst kopplade till bestämmelser om återkallande och uppehållstillstånd. kunde medlemsstaterna enas om rådets position och gav därmed ordförandeskapet mandat att återgå till för trilogsamtal. Vid rådsmötet den 7–är det troligt att det blir fråga om en lägesrapport, dvs. presentation av förhandlingsläget av de olika rättsakterna som ingår i reformen av det gemensamma europeiska asylsystemet. d)Förordningen om asylförfaranden Avsikten med behandlingen i rådet: Lägesrapport Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: Fakta-PM 2015/16: FPM131, kommissionens förslag KOM (2016)467. behandlad vid samråd med : , , , , , , , , . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Överläggning med socialförsäkringsutskottet: , 2 februari 2017,11 maj 2017. Information till socialförsäkringsutskottet: (tjm), , , , , , , , , , . lade kommissionen fram ett förslag till asylprocedurförordning (se faktapromemoria 2015/16: FPM131). Förslaget är ett led i reformen av det gemensamma asylsystemet. Förordningen avses ersätta det nuvarande asylprocedurdirektivet. Förslaget syftar till att etablera ett enhetligt förfarande för internationellt skydd som är effektivt, rättvist och balanserat. Förhandlingarna påbörjades och har pågått . Trots intensiva förhandlingar under det bulgariska ordförandeskapet och fortsatta diskussioner under det österrikiska ordförandeskapet har rådet inte enats om ett mandat. Förhandlingarna har fortsatt under det rumänska ordförandeskapet. har enats om ett förhandlingsmandat. Vid rådsmötet den 7–är det troligt att det blir fråga om en lägesrapport, dvs. presentation av förhandlingsläget av de olika rättsakterna som ingår i reformen av det gemensamma europeiska asylsystemet. e)Eurodacförordningen (omarbetning) Avsikten med behandlingen i rådet Lägesrapport Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. Fakta-PM 2015/16:FPM96, kommissionens förslag KOM(2016)272 behandlad vid samråd med : , , , , , och samt , och . behandlad vid överläggning med eller information till: Överläggning med socialförsäkringsutskottet: , , . Information till socialförsäkringsutskottet: (tjm)2016, , , , , , , , , , . lade kommissionen fram förslag till en reviderad Eurodacförordning. Förslaget är ett led i reformen av det gemensamma europeiska asylsystemet. Förslaget innebär att Eurodac, förutom att bidra till det praktiska genomförandet av Dublinförordningen, även ska bidra till kontroll av olaglig invandring och underlätta återvändande. Eurodac föreslås på så sätt få ett bredare användningsområde . Förslaget innebär att information om bland annat fingeravtryck och ansiktsbild kommer att lagras och jämföras för personer som ansöker om asyl, grips i samband med att de olagligen passerar EU:s yttre gräns eller uppehåller sig olagligen i en medlemsstat. När det gäller fingeravtryck föreslås åldersgränsen sänkas från till . Enligt förslaget ska fler personuppgifter lagras i Eurodac. Förutom fingeravtryck och ansiktsbild ska uppgift om bland annat namn, födelsedatum, nationalitet och identitetshandlingar lagras. Vid RIF (rådet för rättsliga och inrikes frågor) den 8–antogs en partiell allmän inriktning som gav ordförandeskapet mandat till att inleda förhandlingar med . Den partiella allmänna inriktningen innefattade (utöver kommissionens ursprungliga förslag, se Fakta-PM 2015/16:FPM96) en till viss del förenklad tillämpning och utökad tillgång till Eurodac för brottsbekämpande myndigheter för att mer effektivt kunna förebygga, upptäcka och utreda terrorbrott eller andra allvarliga brott. fick ordförandeskapet förnyat mandat till förhandlingar med . Detta mandat innefattade möjlighet för brottsbekämpande myndigheter att göra alfanumeriska sökningar. Det innefattade också att det i Eurodac- databasen, utifrån ett återvändandesyfte ska läggas in inscannade färgkopior av resehandlingar. fick ordförandeskapet ett utökat mandat att förhandla med om att det i Eurodac också ska registreras personer som vidarebosätts enligt det EU- gemensamma systemet för vidarebosättning eller enligt nationella program. Ordförandeskapet fick inte tillräckligt med stöd för kompromissförslaget rörande datalagringstider. Skälet var att flera medlemsstater ansåg att man behövde avvakta förhandlingarna i Dublinförordningen och särskilt gällande den del som rör varaktigt ansvar och kopplingen till Eurodac hölls fortsatta tekniska diskussioner rörande de delar som gällde vidarebosatta. Däremot kunde man inte komma överens om frågan gällande datalagringstider. presenterade ordförandeskapet ett nytt kompromissförslag rörande datalagringstider som inte fick stöd eftersom flera medlemsstater återigen hänvisade till paketansatsen och kopplingen till Dublinförordningen. Vid rådsmötet den 7–är det troligt att det blir fråga om en lägesrapport, dvs. presentation av förhandlingsläget av de olika rättsakterna som ingår i reformen av det gemensamma europeiska asylsystemet. f)Förordningen om Avsikten med behandlingen i rådet: Lägesrapport Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: Kommissionens förslag KOM (2016)271 och KOM (2018) 63 Fakta- PM 2015/16: FPM95 behandlad vid samråd med : , , 2 , , , 6 oktober 2017,1 december 2017, , , . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Överläggning med socialförsäkringsutskottet: , , , . Information till socialförsäkringsutskottet:19 maj 2016 (tjm), (tjm), , , , , , , , , . Förslaget till förordning om Europeiska unionens myndighet för asylfrågor (EUAA) presenterades och är ett av lagstiftningsförslagen i reformen av det gemensamma europeiska asylsystemet. Syftet med förslaget som presenterades 2016 är att stärka det praktiska samarbetet inom unionen och främja en enhetlig tillämpning av de gemensamma reglerna (se fakta-PM 2015/16:FPM 95). nåddes en kompromiss med om alla delar av förslaget utom de som hänvisar till andra rättsakter i asylpaketet. har förhandlingarna av förordningen inväntat övriga rättsakter i det gemensamma asylsystemet. På Europeiska rådets möte konstaterades att asylmyndigheten är ett viktigt verktyg för att effektivt hantera både nuvarande och framtida utmaningar på migrationsområdet. Myndigheten måste kunna ge det operativa och tekniska stöd som medlemsstaterna behöver för att hantera migrationen. Kommissionen presenterade därför förslag till ändringar och tillägg i fyra artiklar i förordningen i syfte att ytterligare stärka myndighetens operativa kapacitet att bistå medlemsstaterna i asylprocesserna. Myndigheten föreslås få utökade befogenheter att stödja medlemsstaterna på deras egen begäran eller på myndighetens initiativ när en medlemsstat befinner sig under press, i överenskommelse med myndigheten. Förslaget innebär dock inte att myndigheten får befogenhet att fatta beslut i asylärenden. Efter förhandlingar i rådet har förslaget ändrats till att EUAA får mandat att bistå medlemsstater snarare än att utföra uppgifterna själv. presenterade ordförandeskapet ett förslag till rådsposition i Coreper men fick inte stöd för ett mandat att starta förhandlingar med . Vid rådsmötet den 7–är det troligt att det blir fråga om en lägesrapport, dvs. presentation av förhandlingsläget av de olika rättsakterna som ingår i reformen av det gemensamma europeiska asylsystemet. g)Förordningen om ramen för vidarebosättning Avsikten med behandlingen i rådet: Lägesrapport Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: Fakta-PM 2015/16:FPM 122, kommissionens förslag KOM (2016)468. behandlad vid samråd med : , , , , , , , , . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Överläggning med socialförsäkringsutskottet: , , 11 maj 2017.Information till socialförsäkringsutskottet:24 november 2016 (tjm), 2016, , , , , , , , , . lade kommissionen fram förslag om förordning om ett EU-gemensamt system för vidarebosättning och förslag om ändring av förordningen om asyl-, migrations-, och integrationsfonden (AMIF) (se faktapromemoria 2015/16:FPM122). Förslaget syftar till att etablera en ram för EU:s politik för vidarebosättning. Förslaget innebär en mer sammanhållen handläggningsprocess kring vidarebosättning och en mer sammanhållen ansats gentemot de stora värdländerna. Förslaget innehåller inga bestämmelser som tvingar en EU-medlemsstat att ta en viss andel av en EU-gemensam vidarebosättningskvot. Men det föreslås att genomförandebefogenheter ges till rådet som i ett separat beslut, efter förslag från kommissionen, ska fastställa en EU-gemensam kvot och medlemsstaternas andelar i denna, liksom övergripande geografiska prioriteringar. fick ordförandeskapet mandat att inleda trilogförhandlingar med . Mandatet innebär att ramverket förutom vidarebosättning också ska omfatta s.k. humanitärt mottagande. Frivilligt deltagande betonas särskilt eftersom många medlemsstater krävt stor flexibilitet och en tydlighet kring detta. EU-finansiering vid vidarebosättning under nationella program ska kunna ges med , jämfört med under det gemensamma programmet. Förhandlingar med har pågått . Vid Coreper sökte ordförandeskapet stöd från medlemsstaterna för ändringsförslag i två huvudfrågor som gäller s.k. strategisk användning av vidarebosättning och integrationsutsikter. Målsättningen var att därefter fortsätta trilogförhandlingar med . Ordförandeskapet fick dock inte tillräckligt stöd för ansatsen och konstaterade att tekniska diskussioner behöver fortsätta. Ytterligare diskussioner har därefter förts i rådet men trots ordförandeskapets försök att komma vidare har flera medlemsstater varit emot formella diskussioner med parlamentet med hänvisning till paketansatsen. Ordförandeskapet återkom till Coreper med fortsatta förslag som rör integrationsförutsättningar. Inte heller erhöll ordförandeskapet tillräckligt stöd från medlemsstaterna för att gå vidare till trilog med parlamentet med hänvisning till paketansatsen. Vid rådsmötet den 7–är det troligt att det blir fråga om en lägesrapport, dvs. presentation av förhandlingsläget av de olika rättsakterna som ingår i reformen av det gemensamma europeiska asylsystemet. 5.Övriga frågor (Sr , sr ) - Aktuella lagstiftningsförslag = Information från ordförandeskapet Avsikten med behandlingen i rådet: Information från ordförandeskapet om aktuella lagstiftningsförslag. 6.Migration: EU-samarbete med länder utanför EU (Sr ) = Lägesrapport och diskussion Avsikten med behandlingen i rådet: Lägesrapport och diskussion. Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandlad vid samråd med : 2015: 6, 9 och , 2016: , , , , , , , 2017: , , , , 2018: , , . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Information till socialförsäkringsutskottet 2015: 5 och , 2016: , , , , , , 2017: , , , 2018: , , . På rådet för rättsliga och inrikes frågor den 7–kommer en lägesrapport ges följt av en diskussion om situationen på migrationsområdet. Denna dagordningspunkt är återkommande på råden för rättsliga och inrikes frågor. Ordförandeskapet har aviserat att inriktningen för diskussionen vid detta möte kommer att fokusera på EU:s samarbete med tredjeländer. EU samarbetar med tredjeländer på migrationsområdet inom den övergripande strategin för migration och rörlighet (GAMM). bekräftade bl.a. i slutsatserna av att förutsättningarna för en fungerande europeisk migrationspolitik är en övergripande strategi för migration som kombinerar en effektivare kontroll av EU:s yttre gränser, ökade yttre åtgärder och de interna aspekterna. Det migrationsrelaterade samarbetet med tredjeländer har, inte minst på grund av migrationssituationen runt , också intensifierats med fokus på att bekämpa grundorsakerna till irreguljär migration och att bidra till att förbättra kapaciteten att hantera migrationen i ursprungs- och transitländerna. EU måste solidariskt genomföra de beslut som fattats för att gemensamt lösa migrationssituationen. förespråkar långsiktiga migrationsdialoger med prioriterade tredjeländer och stödjer EU-samarbetet för att stärka ursprungs- och transitländers egen kapacitet att hantera alla aspekter av migration inklusive bekämpning av människosmuggling. För att rädda liv och tillhandahålla alternativ till farliga irreguljära migrationsvägar är det av vikt att medlemsstaterna ökar vidarebosättning, i samarbete med UNHCR. stödjer utökade ansträngningar av UNHCR och IOM längs relevanta migrationsrutter. Detta gäller även aktiviteter för att få till stånd ett ökat frivilligt återvändande och återetablering samt för att bereda internationellt skydd genom vidarebosättning. UNHCR och IOM är centrala aktörer för ett rättssäkert genomförande med respekt för mänskliga rättigheter. Det är nödvändigt att fortsatt fokusera på ett bättre återvändande. En väl fungerande ordning för återvändande är viktig för ett gemensamt och hållbart europeiskt migrationssystem. Regeringen ställer sig därför bakom utökade ansträngningar i syfte att verkställa återvändandebeslut och som säkerställer att detta sker på ett rättssäkert och värdigt sätt med full respekt för grundläggande rättigheter, inklusive asylrätten, och principen om non-refoulement. Det är viktigt att regionala lösningar utarbetas i nära samarbete med UNHCR och IOM i enlighet med internationell rätt. Dessa får inte riskera leda till att migranter och flyktingar fråntas sina mänskliga rättigheter, inklusive rätten att söka asyl. Regeringen ser inte ad hoc-lösningar som en väg framåt utan vill verka för ett långsiktigt hållbart och solidariskt system där alla EU medlemsstater tar ansvar, särskilt när det gäller omfördelning av asylsökande och vidarebosättning. anser att insatser ska genomföras inom ramen för beslutad budget. Diskussionen om framtida åtaganden bör föras inom den pågående förhandlingen om långtidsbudgeten, som inte får föregripas. 7.EU:s åtgärder mot terrorism – lägesrapport och fortsatt inriktning (Sr ) = Riktlinjedebatt Avsikten med behandlingen i rådet: Riktlinjedebatt Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandlad vid samråd med : - behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: - Med utgångspunkt i en summering av de många åtgärder som har vidtagits inom EU- samarbetet för att stärka arbetet mot terrorism väntas ordförandeskapet ta initiativ till en diskussion om vad mer som kan och bör göras för att möta hotet från terrorism. Regeringen stödjer EU:s arbete mot terrorism.