eunbil · H60N4CA71D · 2019-01-01 00:00:00 — Rådets möte (sysselsättning och socialpolitik) Förordning om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Partiell allmän inriktning. Förslag till och rådets förordning om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, KOM(2018) 380 slutlig Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2021–2027), 2017/18:FPM128 Datum för tidigare samråd med : presenterade kommissionen ett förslag till flerårig budgetram för perioden –2027 (faktapromemoria 2017/18:FPM99). Kommissionen har därefter presenterat förslag till förordningar inom olika politikområden, varav en förordning om EGF efter 2020 (faktapromemoria 2017/18:FPM128). Kommissionen ser ett behov av att EGF i ökad utsträckning kan hantera olika typer av oväntade större omstruktureringar på arbetsmarknaden i syfte att göra fonden mer anpassad till nuvarande och framtida ekonomiska utmaningar. EGF bör bidra till en bättre fördelning av de fördelar som följer av globalisering och teknologisk utveckling. Det specifika målet med EGF efter 2020 föreslås vara att erbjuda stöd i samband med oväntade större omstruktureringar på arbetsmarknaden, särskilt de som följer av globaliseringsrelaterade utmaningar såsom förändringar i världshandelsmönstren, vid finansiell eller ekonomisk kris, i övergången till grön ekonomi eller som en konsekvens av digitalisering eller automatisering. Fondens uppdrag vidgas därmed jämfört med innevarande period där EGF kan aktiveras till följd av globalisering eller finansiell eller ekonomisk kris. Kommissionen föreslår vidare att antal personer som berörs ska uppgå till minst 250 personer till skillnad från minst 500 som är lägsta nivå innevarande programperiod. För en detaljerad beskrivning av kommissionens förslag till förordning för EGF efter 2020, se faktapromemoria 2017/18:FPM128. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen konstaterar att ordförandeskapets kompromissförslag till förordning ligger nära det ursprungliga förslaget. Ändringsförslagen i restriktiv riktning från och likasinnade medlemsstater har inte hörsammats i någon större omfattning. Det föreslagna användningsområdet, tröskelvärdet och medfinansieringsgraden från EU har inte blivit mer restriktiva. Givet detta och regeringens restriktiva linje i förhandlingen om 2 (5) nästa fleråriga budgetram avser regeringen inte ställa sig bakom den partiella allmänna inriktningen. Regeringen informerade om förslaget och överlade i frågan . Information planeras även att ges i utskottet . Samråd med hölls . Rättslig grund och beslutsförfarande Kommissionen anger fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i synnerhet tredje stycket i artikel 175 som rättslig grund för förslaget. Beslut sker i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Rådet beslutar med kvalificerad majoritet och är medbeslutande. Fondens funktionssätt regleras genom punkt 9 i utkastet till interinstitutionellt avtal mellan , rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning. utskott för sysselsättning och sociala frågor berör i två förslag till betänkande om förslaget till och rådets förordning om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter daterade respektive den 19 september1, ett antal förslag till ändringar. ansvariga utskott voterade om sin ståndpunkt . Votering i i plenum ägde rum den 16 januari 2019.2 Bland ändringsförslagen kan nämnas följande: Fonden bör heta European fund for transition (EFT), i utskottsbetänkande tidigare översatt till Europeiska fonden för rättvis omställning. anser att det finns ett behov av att utveckla problembilden som fonden ska avhjälpa. De är öppna för aktivering av fonden bl.a. även i samband med störningar på den inre marknaden, förespråkar förtydligande av klimatförändringar som 1FÖRSLAG TILL BETÄNKANDE om förslaget till och rådets förordning om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (COM(2018)0380 – C8–0231/2018 –2018/0202(COD)), daterat (PE625.202v01-00) respektive ÄNDRINGSFÖRSLAG 87 – 276 Förslag till betänkande, , (PE626.996v01-00) 2European Parliament legislative resolution of 16 January 2019 on the proposal for a regulation of Parliament and of the Council on () (COM(2018)0380 – C8-0231/2018 -2018/0202(COD)) (Ordinary legislative procedure: first reading) 3 (5) grund för aktivering av fonden, liksom hänvisning till Brexit. Vidare föreslås förtydligande av vilka som kan omfattas av stöd, att kooperativt företagande som möjlig väg till nytt arbete lyfts fram, tydligare betoning på att genomförande av EGF-finansierade insatser bör främja jämställdhet, samt att mer publicitet bör ges om fonden och dess möjligheter. Lägst antal berörda personer bör vara 200 och inte som kommissionen föreslår, 250 (jämför mot 500 personer i dagens EGF). välkomnar kommissionens förslag om ökad tilldelning av medel till specialinstrumenten och avser att när nödvändigt förhandla om ytterligare medel. Förslag till förordning remitterades till berörda myndigheter, parter och omställningsorganisationer mellan och . Av de 23 remissinstanserna svarade 13 på remissen, varav sju stycken har angett att de avstår från att svara. Fem remissinstanser (Arbetsförmedlingen, Rådet för Europeiska socialfonden i , , och Trygghetsfonden TSL) uttryckte i ett stort ett generellt stöd för kommissionens förslag. En remissinstans () ifrågasatte fondens nytta och effekter samt ansåg att det är medlemsstaten som har ansvaret för arbetsmarknadspolitiken och som har de mest relevanta verktygen. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Förslaget i stort väntas inte ha någon effekt på svenska regler. Analys pågår dock vad gäller stöd i regelverket för stödmottagaren, hitintills Arbetsförmedlingen i , att samla in data från tidigare projektdeltagare, för redovisning av vissa föreslagna resultatindikatorer. Budgetära konsekvenser/konsekvensanalys I det förslag till flerårig budgetram för perioden –2027 som kommissionen presenterade föreslog kommissionen att EGF ska förbli ett av specialinstrumenten som ger unionen möjlighet att agera på oväntade omständigheter och att fonden därför placeras utanför budgettaken idet fleråriga finansiella ramverket och inte ingår i EU-budgeten (faktapromemoria 2017/18:FPM99). EGF föreslås få uppgå till högst (priser). Enligt beräkningar av konsekvensen för EU-budgeten kommer, om EGF 4 (5) helt avvecklas, besparingen att uppgå till ca priser, vilket motsvarar ca i minskad svensk kostnad för hela perioden –2027 jämfört med innevarande period. Det årliga högsta beloppet för EGF innevarande period uppgår till (priser). Kommissionen beskriver att det slutliga politiska förslaget inte avviker från resultaten av konsekvensbedömningen. Den allra viktigaste slutsatsen avseende EGF är att den, i egenskap av en nödfond, ska vara utanför den fleråriga budgetramens tak. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF) inrättades 2007 i syfte att bidra till anpassning till globaliseringens effekter genom att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit uppsagda och egenföretagare vars verksamhet upphört på grund av strukturella förändringar i världshandelsmönstren. Inför perioden –2020 föreslog EU- kommissionen en utvidgning av fonden för att även kunna ge stöd i händelse av oförutsedd kris som leder till en allvarlig störning i den lokala, regionala eller nationella ekonomin. Förslaget innebar en permanent utvidgning av den tillfälligt utökade målgrupp för fonden som funnits sedan förordningsändringen 2009. 5 (5)