eunbil · H70N4D0651 · 2019-11-25 00:00:00 — Kommenterad dagordning för rådets möte för rättsliga och inrikes frågor (RIF) den 2–. Godkännande av dagordningen (Sr , Sr ) Se bifogad preliminär dagordning. (ev.) Godkännande av A-punkterna (Sr , Sr ) a)Lista över icke lagstiftande verksamhet b)Lista över lagstiftande verksamhet (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8i fördraget om Europeiska unionen) Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. 3.Övriga frågor (Sr /Sr ) Aktuella lagstiftningsförslag Avsikten med behandlingen i rådet 4.Uppdatering från gruppen för kamp mot terrorism om ytterligare samarbete mellan behöriga myndigheter med ansvar för terrorismbekämpning (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandlad vid samråd med : behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: () är ett samarbetsforum för säkerhetstjänster med ansvar för terrorismbekämpning i EU:s medlemsstater samt och . CTG informerar återkommande rådet om sitt samarbete, senaste tillfället var vid möte i rådet för rättsliga och inrikes frågor . Regeringen stödjer EU:s arbete mot terrorism. Samarbetet inom EU är centralt för internationella arbete mot terrorism. välkomnar ett fördjupat och utvecklat samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter och mellan EU:s RIF-myndigheter inom deras respektive mandat. All terrorismbekämpning, inklusive informationsutbyte, ska ske med respekt för grundläggande rättigheter och med hänsyn till skyddet av den personliga integriteten. 5.Genomförande av den strategiska agendan 2019–2024 på området rättsliga och inrikes frågor a)Framtiden för EU:s migrations- och asylpolitik (Sr ) = Riktlinjedebatt Avsikten med behandlingen i rådet Riktlinjedebatt om den framtida inriktningen för EU:s migrations- och asylpolitik Dokument: 14364/19 behandlad vid samråd med : inför den RIF 6– behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: inför RIF den 6– På rådet för rättsliga och inrikes frågor den 2–har ordförandeskapet aviserat en diskussion om framtiden för EU:s asyl- och migrationspolitik. Ordförandeskapet har ännu inte gett någon indikation på någon särskild inriktning av diskussionen. Dagordningspunkten bör ses i ljuset av att den tillträdande EU- kommissionsordföranden von der Leyen har aviserat en ny pakt för migration och asyl, inklusive en nylansering av Dublinreformen och asylreglerna. Dagordningspunkten ger en möjlighet för medlemsstaterna att ge sin syn på hur EU:s migrationspolitik de kommande fem åren bör utformas. EU bör ta ett helhetsgrepp om den interna och externa dimensionen av migrationsfrågan. Kontrollen över vilka som reser in över de yttre gränserna måste förbättras som rätten att söka asyl upprätthålls. EU måste solidariskt genomföra de beslut som fattats för att gemensamt lösa migrationssituationen. EU ska ha ett effektivt och rättssäkert gemensamt asylsystem som leder till en jämnare fördelning av asylsökande inom EU och minskar sekundära förflyttningar. Systemet måste vara effektivt, rättssäkert, långsiktigt hållbart, humant och medge beslut av hög kvalitet som värnar asylrätten. Förhandlingarna om det gemensamma asylsystemet bör slutföras . Vidarebosättning som laglig väg för skyddsbehövande måste öka såväl i EU som globalt. Strategiska hänsyn ska kunna vägas in för att rikta in insatserna där de mest behövs för att ge skydd till fler och upprätthålla skyddsutrymme. förespråkar långsiktiga migrationsdialoger med prioriterade tredjeländer och stödjer EU-samarbetet för att motverka grundorsaker till ofrivillig migration samt stärka ursprungs- och transitländers egen kapacitet att hantera alla aspekter av migration inklusive bekämpning av människosmuggling. stödjer utökade ansträngningar av UNHCR och IOM i hanteringen av migrationsströmmar längs relevanta migrationsrutter. Detta gäller livräddande insatser, aktiviteter för att få till stånd ett ökat frivilligt återvändande och återetablering samt för att bereda internationellt skydd genom vidarebosättning. UNHCR och IOM är centrala aktörer för ett rättssäkert genomförande med respekt för mänskliga rättigheter. Det är nödvändigt att fortsatt fokusera på ett bättre återvändande. En väl fungerande ordning för återvändande är viktig för ett gemensamt och hållbart europeiskt migrationssystem. Regeringen ställer sig därför bakom utökade ansträngningar i syfte att verkställa återvändandebeslut och som säkerställer att detta sker på ett rättssäkert och värdigt sätt med full respekt för grundläggande rättigheter, inklusive asylrätten, och principen om non-refoulement. anser att insatser ska genomföras inom ramen för beslutad budget. Diskussionen om framtida åtaganden bör föras inom den pågående förhandlingen om långtidsbudgeten, som inte får föregripas. b)Framtiden för EU:s inre säkerhet (Sr ) = Riktlinjedebatt Avsikten med behandlingen i rådet Riktlinjedebatt om den framtida inriktningen för den inre säkerheten Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet dokument: 9393/19 och 12496/19 behandlad vid samråd med : och behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: och Vid mötet i rådet för rättsliga och inrikes frågor inleddes en serie riktlinjedebatter om den framtida inriktningen för den inre säkerheten i Europeiska unionen. Debatten tog upp den framtida inriktningen för brottsbekämpning och vid mötet avhandlades hur teknologisk utveckling kan användas för att främja den inre säkerheten. Diskussionen vid decembermötet väntas knyta samman de båda tidigare diskussionerna och summera hur arbetet för den inre säkerheten ska inriktas. Regeringen välkomnar en fortsatt diskussion om framtiden för EU:s inre säkerhet. Regeringen ser positivt på att medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter ges bättre förutsättningar och att samarbetet dem emellan, såväl som mellan dem och EU:s byråer och andra relevanta myndigheter utvecklas. Regeringen välkomnar också diskussionerna om hur ny teknik skapar möjligheter och utmaningar. I den snabba tekniska utvecklingen måste vi upprätthålla våra brottsbekämpande myndigheters förmåga och förutsättningar att inhämta information för att kunna förebygga, förhindra, upptäcka och utreda brott, även i elektroniska kommunikationer. Regeringen anser att en framtida EU-rättsakt om datalagring för brottsbekämpande ändamål är viktig i detta sammanhang. En ny reglering ska vara förenlig med grundläggande rättigheter, särskilt rätten till respekt för privat- och familjelivet samt skyddet för personuppgifter, samt innefatta adekvata rättssäkerhetsgarantier. Regeringen anser att Europol och Eurojust är viktiga stödfunktioner för medlemsstaternas brottsbekämpning. I det fortsatta utvecklingsarbetet av Europol är det viktigt att det är medlemsstaternas behov av stöd som står i fokus. Genomförande av interoperabilitet (Sr ) = Information från kommissionen och ordförandeskapet/diskussion Avsikten med behandlingen i rådet Information från kommissionen och ordförandeskapet: Dokument: 14189/19 dokument: 12429/19 behandlad vid samråd med : behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: - information till JuU Interoperabilitetsförordningarna trädde i kraft och genomförandet sträcker sig till utgången av . Genom interoperabilitetsförordningarna upprättas ett ramverk för interoperabilitet mellan EU:s gemensamma system för gränser och säkerhet. Syftet är en effektivare användning av information i systemen och säkrare identifiering av personer som registreras i dem. Det centrala genomförandet av de tekniska lösningarna har uppdragits åt . På nationell nivå har fått i uppdrag av regeringen att leda samordningen mellan berörda myndigheter. Den övergripande uppföljningen sköts av kommissionen. Vid uppföljningsmötet låg i topp på kommissionens uppföljningstablå. välkomnar kommissionens aktiva uppföljning och stöder de gemensamma ansträngningarna för ett effektivt och fokuserat genomförande av interoperabilitetsförordningarna. 7.Genomförande av förordningen om en Europeisk gräns- och kustbevakning (Sr ) a) Flerårig strategisk policy för europeisk integrerad gränsförvaltning b) Lägesrapport om genomförandet Avsikten med behandlingen i rådet Lägesuppdatering och diskussion. Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. -33/19: Slutlig version av den nya Frontex-förordningen (Förordningen om den europeiska gräns- och och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1052/2013 och (EU) 2016/1624.) -Fakta-PM 2018/19: FPM10 om förslag till ny förordning om en europeisk gräns- och kustbevakning behandlad vid samråd med : Förslaget till förordning behandlades vid samråd med , , samt . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Förslaget till förordning behandlades i justitieutskottet (information), (överläggning) och (information), (information), (information), (överläggning) samt (information). Den nya Frontex-förordningen antogs av rådet . Förordningen träder i kraft . Vad gäller genomförandet av förordningen är detta en komplex uppgift som kräver ett nära samarbete mellan Frontex, kommissionen och medlemsstaterna. Det är en rad olika åtgärder som behöver vidtas för att exempelvis den stående gränskontrollstyrkan ska vara operativ och för att kunna utnyttja det stärkta mandatet på återvändandeområdet. Den nya Frontex-förordningen bygger, i likhet med nuvarande förordning, på konceptet europeisk integrerad gränsförvaltning. Konceptet omfattar gränsförvaltningens samtliga komponenter, exempelvis gränskontroll, riskanalys, informationsutbyte, samarbete med tredjeländer och återvändande av tredjelandsmedborgare. En nyhet i den nu antagna Frontex-förordningen är den process som ska slå fast en flerårig strategisk policycykel för den europeiska integrerade gränsförvaltningen. bakomliggande tanken är att strukturera den politiska styrningen av den europeiska integrerade gränsförvaltningen. I den fleråriga strategiska policyn ska det anges hur utmaningarna på området gränsförvaltning och återvändanden ska hanteras på ett konsekvent, integrerat och systematiskt sätt. Policyn ska ange politiska prioriteringar och tillhandahålla strategiska riktlinjer för en period . Policyn ska tas fram på följande sätt: Utifrån en strategisk riskanalys ska kommissionen utarbeta ett policydokument som överlämnas till och rådet för diskussion. Efter diskussionen ska kommissionen anta ett meddelande om upprättandet av policyn. Regeringen välkomnar det antagna utökade mandatet för den Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och står bakom dess genomförande. Regeringens ståndpunkt vad gäller den fleråriga strategiska policyn är att policydokumentet inte bör bli för omfattande eller detaljerat. Dokumentet ska täcka en period på hela och mycket kan hända i och vår omvärld under den tiden. En policy med alltför detaljerade mål och åtgärder riskerar att motverka den flexibilitet som är nödvändig för att kunna anpassa Frontex aktiviteter utifrån händelseutvecklingen i omvärlden. Det är också viktigt att policyn inte föregriper de pågående förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram. Däremot anser regeringen att det vore ändamålsenligt om policyn på ett övergripande plan berör samtliga komponenter av europeisk integrerad gränsförvaltning. 8.Övriga frågor (Sr /Sr ) a)EU:s samarbetsmekanism för förebyggande av radikalisering (Sr ) = Information från kommissionen Avsikten med behandlingen i rådet Information från kommissionen om den samarbetsmekanism för förebyggande av radikalisering som kommissionen inrättade . Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: ST 7531/17 behandlad vid samråd med : , , behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Information till JuU och den Vid den 27–lämnade och ett gemensamt förslag om att utveckla till ett europeiskt centrum för det förebyggande arbetet mot radikalisering. I ett första steg inrättade kommissionen, med start , en högnivåexpertgrupp (on Radicalisation, HLCEG-R) med uppdraget att ta fram rekommendationer för hur EU kan stärka och vidareutveckla detta arbete. I enlighet med expertgruppens förslag har en enhet inrättats under generaldirektoratet för migration och inrikes frågor. Till denna enhet har bl.a. medlemsstaterna kunnat sekondera experter. Enheten ska fungera som en samarbetsmekanism inåt och utåt. Underlätta koordinering och samarbete mellan olika delar av kommissionen och stötta utvecklingen av medlemsstaternas förebyggande arbete samt även fungera som en ingång för länder utanför EU. I enhetens uppdrag ingår ansvaret för de nätverk som inrättats av kommissionen, t.ex. (2011) och (2014). En styrgrupp har inrättats av representanter från medlemsstaterna. Styrgruppen ska vara rådgivande till kommissionen i strategiska beslut och prioriteringar. Vidare har kommissionen inrättat ett nätverk av tjänstemän ansvariga för medlemsstaternas förebyggande insatser på nationell nivå. I denna grupp ska olika initiativ beredas. Kommissionens förstärkta arbete har påbörjats . Utöver att samordna de workshops som har arrangerat för yrkesverksamma har kommissionen tillsammans med intresserade medlemsstater genomfört projekt och studiebesök om: psykisk ohälsa och radikalisering, förebyggande arbete i fängelser och frivård, utvärdering av förebyggande insatser, högerextremism, utbildning av imamer och nationellt stöd till lokal nivå. Genom denna nya samarbetsform har medlemsstaterna tagit fram nya rekommendationer. har kommissionen utvärderat insatserna. Medlemsstaterna ser positivt på det förstärkta stödet från kommissionen men önskar ytterligare inflytande över aktiviteter och prioriteringar. Kommissionen upphandlar tjänsterna och . Vilka aktörer som kommer att få ansvaret för dessa nätverk förväntas bli offentliga . b)Salzburgforumets ministerkonferens () = Information från Avsikten med behandlingen i rådet Information från om Salzburgforumets ministerkonferens som ägde rum i den 6–. c)Ministermötet mellan och om rättsliga och inrikes frågor () (Sr /Sr ) = Information från ordförandeskapet Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet om ministermötet mellan och om rättsliga och inrikes frågor som kommer att äga rum i . d)Ministerforumet om rättsliga och inrikes frågor mellan EU och länderna på västra (den 18–) (Sr /Sr ) = Information från ordförandeskapet Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet om ministerforumet om rättsliga och inrikes frågor Mellan EU och länder på västra som hölls i den 18–. e)Det inkommande ordförandeskapets arbetsprogram (Sr /Sr ) = Föredragning av den Kroatiska delegationen Avsikten med behandling i rådet Det inkommande ordförandeskapet kommer att presentera sitt arbetsprogram för perioden januari – . 9.Förordningen om ändring av förordning (EG) nr 1393/2007 om delgivning av handlingar (Sr ) Avsikt med behandlingen i rådet Beslut om allmän inriktning Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: 2018/19:FPM138 och COM(2018) 379 final behandlad vid samråd med : . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Regeringens inställning till förslaget om omarbetad delgivningsförordning behandlades vid överläggning med JuU . Digitaliseringsfrågorna behandlades vid överläggning med JuU inför en riktlinjedebatt vid RIF den 6–. Kommissionen presenterade sitt förslag till reviderad delgivningsförordning . De delar av förslagen som rör digitalisering av kommunikationen mellan medlemsstaterna var föremål för en riktlinjedebatt vid RIF 6–. Efter riktlinjedebatten stod det klart att en digitalisering, genom att införa ett särskilt IT- system som kallas e-CODEX, blir obligatorisk för medlemsstaterna. Vid aktuellt rådsmöte ska en överenskommelse om en allmän inriktning beträffande hela förslaget nås. Regeringen föreslår att stödjer ordförandens förslag till allmän inriktning. Se vidare i bifogad rådspromemoria. 10.Förordningen om ändring av förordning (EG) nr 1206/2001 om bevisupptagning (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet: Beslut om allmän inriktning Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: 2018/19:FPM139 och COM(2018) 378 final behandlad vid samråd med : . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Regeringens inställning till förslaget om omarbetad bevisupptagningsförordning behandlades vid överläggning med JuU . Digitaliseringsfrågorna behandlades vid överläggning med JuU inför en riktlinjedebatt vid RIF den 6–. Kommissionen presenterade sitt förslag till reviderad bevisupptagningsförordning . De delar av förslagen som rör digitalisering av kommunikationen mellan medlemsstaterna var föremål för en riktlinjedebatt vid RIF 6–. Efter riktlinjedebatten stod det klart att en digitalisering, genom att införa ett särskilt IT- system som kallas e-CODEX, blir obligatorisk för medlemsstaterna. Vid aktuellt rådsmöte ska en överenskommelse om en allmän inriktning beträffande hela förslaget nås. Regeringen föreslår att stödjer ordförandens förslag till allmän inriktning. Se vidare i bifogad rådspromemoria. 11.Övriga frågor (Sr /Sr ) = Information från ordförandeskapet Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet. 12.Miljöbrott – Slutrapport i den åttonde rundan av ömsesidiga utvärderingar (Sr ) = Föredragning och diskussion Avsikten med behandlingen i rådet Rådet ska diskutera och notera slutrapporten. Dokument: 14065/19 behandlad vid samråd med : - behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: - Med stöd av rådets gemensamma åtgärd 97/827/RIF från genomförs fortlöpande ömsesidiga utvärderingsrundor om i förväg beslutade ämnesområden. Inom varje runda besöks alla medlemsstater av särskilda expertteam och en landrapport upprättas för varje medlemsstat. Efter alla landbesök upprättas en sammanfattande slutrapport som presenteras för och rådet. Den åttonde rundan genomfördes mellan . Den har handlat om bekämpning av miljöbrottslighet, i synnerhet illegal avfallshantering och illegal hantering av farliga ämnen. Slutrapporten innehåller 13 avsnitt/sakområden, vart och ett med rekommendationer till medlemsstaterna, EU-institutioner och kommissionen. Regeringen avser att ställa sig bakom rapporten. 13.Genomförande av den strategiska agendan 2019–2024 på området rättsliga och inrikes frågor a)Slutsatser om brottsoffers rättigheter (Sr ) = Antagande Avsikten med behandlingen i rådet: Antagande av rådsslutsatser om brottsoffers rättigheter. Dokument: 14056/19 dokument: 12631/19, 13125/19, 13531/19 behandlad vid samråd med : - behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: - Syftet med rådsslutsatserna är att stärka brottsoffers rättigheter, med särskilt fokus på frågor om brottsoffers tillgång till de system som finns för att betala ut brottsskadeersättning. I slutsatserna inbjuds kommissionen att ta fram en EU-strategi för brottsoffers rättigheter –2024, som bl.a. ska innefatta främjande av goda exempel bland medlemsstater när det gäller att förbättra information till brottsoffer och en utvärdering av den existerande lagstiftningen på området. Medlemsstaterna uppmanas bl.a. att säkerställa att den nuvarande EU-lagstiftningen om brottsoffers rättigheter genomförs fullt ut och att det finns nationella system (policies) för brottsoffers tillgång till ersättning, samt om nödvändigt utveckla dessa exempelvis avseende information till brottsoffer. Regeringen kan godkänna slutsatserna. b)Slutsatser om alternativ till frihetsberövande (Sr ) = Antagande Avsikten med behandlingen i rådet Antagande av rådsslutsatser om alternativ till frihetsberövande. Dokument: 14075/19 behandlad vid samråd med : Nej behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Nej Alternativ till frihetsberövande diskuterades under det informella ministermötet för rättsliga och inrikes frågor mot bakgrund av brister i systemet med ömsesidigt erkännande till följd av överbeläggning och undermåliga förhållanden vid frihetsberövanden. Frågan har sedan behandlats på teknisk nivå i rådet. I rådsslutsatserna anges att det straffrättsliga påföljdssystemet faller inom medlemsstaternas kompetens och att fokus bör vara på annat än lagstiftningsåtgärder. I slutsatserna riktas uppmaningar till framför allt medlemsstaterna och kommissionen. Medlemsstaterna uppmanas bl.a. att utforska möjligheterna att, när det är lämpligt, förbättra/utöka användandet av icke-frihetsberövande påföljder och åtgärder såsom villkorlig dom (suspended prison sentence), samhällstjänst och elektronisk övervakning. Vidare uppmanas medlemsstaterna bl.a. att överväga olika former av villkorlig frigivning och att i sin nationella lagstiftning ge möjlighet att använda icke-frihetsberövande åtgärder även innan rättegång. I slutsatserna riktas även uppmaningar till medlemsstaterna i fråga om utbildning inom rättsväsendet, insamling av statistik, förbättrad kapacitet för frivården och förbättrade fängelseförhållanden. Kommissionen inbjuds bl.a. att utforska möjligheterna att främja användandet av icke-frihetsberövande påföljder och åtgärder och att öka medvetenheten om fördelarna med sådana. Kommissionen uppmanas också att anordna återkommande möten på området för erfarenhetsutbyte mellan experter och praktiker i medlemsstaterna, och att fortsätta sitt arbete med att förbättra implementeringen av vissa rambeslut på området. I övrigt uppmanas bl.a. till utökat samarbete med . Regeringen kan godkänna slutsatserna. c)(ev.) Slutsatser om framstegen med framtida inriktningar på området för rättvisa och säkerhet (Sr ) = Antagande/diskussion Avsikten med behandlingen i rådet Antagande/diskussion. Dokument: det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandlad vid samråd med : - behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: - Inom ramen för diskussioner om genomförandet av EU:s nya strategiska agenda 2019–2024, har det finska ordförandeskapet tagit fram ett utkast till ordförandeskapsslutsatser på området för rättvisa och säkerhet. Slutsatserna ger en översiktlig sammanfattning av några av de framtidsdiskussioner som hållits under både rumänskt och finskt ordförandeskap. Regeringen ser positivt på att ordförandeskapsslutsatserna översiktligt tydliggör kring vilka frågor på RIF-området som det hållits framtidsdiskussioner, till förmån för det praktiska genomförandet av den strategiska agendan. Digital rättvisa: elektroniska bevis (Sr ) a)Förhandlingar om ett avtal mellan och om gränsöverskridande tillgång till elektroniska bevis Avsikten med behandlingen i rådet dokument: 9114/19, 9116/19, 6569/19, 6102/2019, 6102/2019 ADD 1, 9418/2018 och Fakta-PM (2017/18:FPM88). behandlad vid samråd med : , och behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: information till justitieutskottet , och . Rådet beslutade om allmän inriktning avseende kommissionens förslag till en förordning om e-bevisning respektive ett direktiv om juridiska representanter respektive . Trepartssamtalen med förväntas inledas . En fråga som aktualiserades under förhandlingarna om förordningen är hur man ska hantera de motstridiga skyldigheter som kan uppstå för vissa tjänsteleverantörer med hänsyn till att de kan vara underkastade såväl som tredjelands lag, främst amerikansk sådan. En tjänsteleverantör som är etablerad i exempelvis , men erbjuder sina tjänster inom unionen, och som mottar en begäran om utlämnande av uppgifter enligt förslaget till förordning kan vara förhindrad att lämna ut dessa med hänsyn till amerikansk lagstiftning. Vidare har antagit en lag (den s.k. US Cloud Act) som innebär att amerikanska tjänsteleverantörer i regel ska vara skyldiga att följa en begäran från amerikanska myndigheter att lämna ut uppgifter, oavsett var sådana uppgifter finns lagrade.