rfr · H60WRFR2 · 2019-01-01 00:00:00 — Den första är förstås ränteavdragen, där visade väldigt bra på en bild hur man kan göra för att minska risken för våra offentliga finanser, förutom att hela bolånekollektivet får bära lite mer av risken för skuldsättningen. Den andra är att gå över till ett system där amorteringskravet riktas mot bankernas totala bolånestock, så att det blir mer attraktivt för banken att ha en amorterande kund. På det sättet frigörs utrymme för banken att ta in nya affärer. Man driver alltså fram en prissättning som gynnar amortering snarare än att lägga över det på varje enskilt hushåll. (MP): Jag håller med om att det var mycket intressanta och bra dragningar. Jag tänkte rikta in min fråga på något som sa, att man har en tendens att rusta för det förra kriget. Även om det finns likheter mellan olika delar känns det som att många förbättringar har gjorts, speciellt för att minska effekterna, även om det kanske inte handlar om att undvika dem. Med tanke på det som berättade för oss om hur det ser ut på den amerikanska finansmarknaden kan det väcka viss oro. Vad är det som fattas nu i denna omgång? Ni har varit inne lite på det, men jag är mer ute efter att tänka utanför boxen. Cyber nämndes under föredragningen, och ställde en fråga om det. Vi har fått bra svar när det gäller dessa utmaningar. Jag vill återknyta till något annat som togs upp, nämligen klimat, vilket och även finansmarknadsministern var inne på. Det bra att det finns ögon på detta, men det finns också stora orosmoln, eftersom stora parter i världen inte ser det som risker över huvud taget. Min fråga är: Vad kan egentligen göras? Vi pratar om marknader som är sammanhängande och om olika delar som har ett förhållande till varandra. Går det att vi agerar, kanske inte , men ? Eller måste vi helt enkelt vänta in bättre ledare på andra ställen? Jag är också lite nyfiken på den krisövning som ni berättade om. Finns det några resultat? Om inte, när kan vi förvänta oss att få det? Fanns det inslag i övningen av de nya hot som vi kan komma att se, alltså inte bara de gamla klassiska som vi har pratat om länge? STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN (S): Tack för intressanta dragningar! Det verkar som att vi ändå har åstadkommit en hel del under de senaste tio Jag ska nöja mig med att säga det. Men det finns fortfarande en del att göra på hemmaplan, och jag har tagit fasta på två saker. Den ena är att ni, åtminstone och , har riktat större fokus mot de kommersiella fastigheterna. Det vore intressant att höra några ord om detta. Hur oroliga ska vi vara – andas det 90-tal här, med tanke på hur de nu finansieras i allt större utsträckning? Den andra frågan är ännu mer konkret. Där kanske vi från finansutskottet kan bidra – vad vet jag. Det handlar om hushållens motståndskraft. mycket om hur skulderna ökar, men väldigt lite på mikronivå om hur tillgång- arna fördelar sig, även om man kan ha vissa aningar. Vilka effekter kan det i så fall få? Där vill ni ju ha en utredning. Hur angelägna är ni? Det vore bra för oss att veta. (M): Jag ska ägna mig åt en mer politisk fråga, nämligen ränteav- Dem pratar vi om ganska mycket och ofta. De i panelen som ägnar sig åt makrotillsyn tycker att vi bör minska ränte- avdragen – det är ganska uppenbart. Jag skulle vilja fråga : Hur ser du på detta och på riskerna med att trappa ned ränteavdragen som vi har en stigande räntenivå? Vad kan detta få för konsekvenser, och ser du några risker med det? , : Tack för bra frågor! har vi en global realränta som är negativ. Detta påverkar räntenivån i Att vi långt in skulle ha ett tillstånd där den reala räntan förblir negativ är svårt att tro. Om vi tidigare sa att den penningpolitiskt satta räntan låg kring är vår bedömning att den kommer att ligga någonstans kring 2 ½ eller lite mer under en någorlunda begränsad tidsperiod. Den allmänna räntenivån blir alltså lägre än den är . När det gäller frågeställningarna om bolån och hur det ska se ut tycker jag för min egen del att det vore djupt olyckligt om vi skulle återgå till en värld där det anses självklart att inte amortera. Det vore som att upphäva tyngdlagen eller att ge sig på att försöka att göra detta, och det brukar straffa sig förr eller Cyberrisker har vi pratat om. Klimatrisker pratade om . Det handlar framför allt om att bedöma vad som händer när klimatet ändras, om någon är mycket expone- rad och om detta innebär nya och alldeles extraordinära risker som man inte har tagit hänsyn till tidigare. En stor målsättning för krisövningen, som jag tror att vi lyckades med, var som har sagts tidigare att få flera hundra personer att prata med varandra. gjorde de inte genom att sitta i samma lagerlokal någonstans i eller , utan det gjorde de från sina egna huvudstäder. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN detta – att hantera tekniken och se till att folk var på plats – innebar ungefär arbete. När det gäller krisövningens innehåll kommer det att skrivas en sammanfattande rapport som blir klar . Men klimatfrågor var inte en del av detta, utan det var en ganska traditionell krisövning. Det är värt att hålla ögonen på kommersiella fastigheter, men som ni kanske drar er till minnes från det diagram som jag visade tidigare är kommersiella fastigheter inte stora och utgör inte något systemhot . Däremot kan man naturligtvis göra betydande förluster ändå den dag räntorna stiger eller om dåliga tider kommer. När det gäller frågeställningen om tillgångsdata vill jag säga: Ja, vi är långt efter i detta, så ju förr desto bättre. , Riksgälden: Jag ska svara på fråga om normal ränta. säger att den normala reporäntan är ungefär 2 ½ procent. Där kan man lägga till lite löptidspremie och lite premie mellan reporänta och bolån, och då hamnar man kanske på ett bundet bolån på en . Ett annat sätt att närma sig detta är att titta på vad man har för tillväxt långsiktigt i ekonomin – kanske . Sedan tror vi på inflationsmål på , och så höftar vi med lite osäkerhet och hamnar på en 4 ½ procent, kanske 5. Det är någonstans där som i alla fall jag, på baksidan av ett kuvert, skulle tippa är en normal ränta. Den är fortfarande väldigt låg i ett historiskt perspektiv, men den är dubbelt så hög som . , Nordea: Jag har ett svar som handlar om amortering och olika åtgärder mot hushållens skuldsättning. Vi tycker att det är otroligt välkommet med den förändrade amorteringskulturen. Det är i grunden sunt att betala tillbaka de lån man har tagit. Vi ser också ett trendbrott vad gäller den andel som tar lån med bunden ränta, vilket är välkommet. Det handlar i slutändan om hur man prissätter rörligt mot bundet. Vi tycker att det är sunt och klokt. På samma tema som jag pratade om kommer företag framöver att tvingas bli betraktade likadant i riskhänseende, och detsamma kommer vi att behöva göra med våra kunder som har tagit bolån. Beroende på hur mycket man lånade när lånet togs kommer man att hamna i en speciell riskklass, beroende på hur stor skuld man har i förhållande till husets värde och hur mycket huset är värt. Oavsett hur mycket man amorterar under lånets löptid eller om huset har stigit i värde kommer man att vara fast i samma riskklass under lånets löptid. Detta uppmuntrar inte till en sund amorteringskultur, enligt min uppfattning, och jag tycker att det är beklagligt. Det är väldigt svårt att vara bank, men ni har varit snälla , tycker jag. får vi kritik för att vi lånar ut för mycket, och ibland får vi kritik för att viinte lånar ut till vissa personer. Min grundhållning är att man inte ska låna mer än vad man kan betala tillbaka, som jag sa förut. Det är grundprincipen. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Hushållens skuldsättning är hög. Därför tycker jag att det är fullt förståeligt att och regeringen har infört åtgärder. Men i min värld är dessa second-best-lösningar, inte optimala lösningar. Men vi vet att det blir krångligt att hålla ordning när amorteringskrav införs. En kund kan ha ett lån som inte ska amorteras alls, ett lån som ska amorteras och ett lån som ska amorteras . Sedan när kunden ska byta bank blir det väldigt mycket som det ska krånglas med. För mig är frågan om ränteavdrag central. Man bör ta ett helhetsgrepp på hela diskussionen kring hushållens skuldsättning. Hur ska vi ha det med amor- Hur ska vi ha det med ränteavdrag? Hur ska vi ha med amorte- Det bör tas ett helhetsgrepp. , : När det gäller fråga om amorte- ringskrav är det en restriktion på det enskilda hushållet, men jag tycker att man måste ställa detta mot de data som finns. Data säger att bolånen stiger även 2018. Data säger att den grupp som väsentligt har ökat sin andel av nya bolånetagare är de unga. inte helt klara med data , men vi tror att vi ser en viss dämpning av hur mycket de skuldsätter sig. Då blir det beteendeeffekter som jag tror är långt mindre drastiska än vad du förespeglade, , nämligen att man kanske väl- jer att låna lite mindre och bo i en lite mindre lägenhet. det blir en nidbild – att man inte kan låna alls och hamnar långt utanför staden med ett andrahandskontrakt hos någon tveksam värd. Det finns nyanser här, och jag tycker att makrodata stöder att det är viss skillnad efter amorteringskra- vet, som sig bör. Den är dock inte så stor som det ibland förespeglas. När det gäller balansen mellan ränteavdrag, amorteringskrav och annat de- lar jag uppfattningen att det ska vara en samlad bedömning och en samlad politik, som sa och som jag och många andra har sagt tidigare. dock lite olika till sin karaktär, ska man veta. Ränteavdrag slår blint mot alla Det innebär att även hushåll som har noll risk tvingas betala lite Det är inget fel med det, men det har inte så mycket med makro- tillsyn att göra. Amorteringskraven har vi gjort riskbaserade, så att vi har mer amortering för dem som lånar mycket i förhållande till värdet och deras inkomst. inte är där amorterar väldigt lite. Det är i någon mening mer rättvist, tycker Men jag är en stor vän av att försöka ändra ränteavdragen. Vi får räkna på effekterna av detta kontra amorteringskrav och återkomma i frågan. Kommersiella fastigheter är vi absolut inte oroade över, men vi har ett mycket starkt fokus på dem. Vi jobbar internt ett helt team nu för att försöka sätta samman hur det ser ut, hur mycket man belånar sig och hur riskvikterna Det finns all anledning att vara på tårna, men jag tycker inte att man kan säga att vi ser något slags 90-talstendens. Vad gäller tillgångsstatistik: Ja, väldigt gärna! I det politiska system där förmögenhetsskatten togs bort tog man även bort tillgångsdata. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Ofta hamnar vi i diskussioner med akademiker om att våra åtgärder är fel därför att de har tillgångar. Men det är inte viktigt, för vi vet hur dessa tillgångar ser ut. En stark önskan från min sida gentemot det politiska systemet är att sådan statistik ska införas. Slutligen, när det gäller klimatet, tycker jag att vi kan göra en hel del. Vi gör en del i vår tillsyn, bland annat delvis på uppdrag av regeringen. Vi gör även en hel del internationellt. Jag ansvarar för en grupp inom värdepapperstillsynen globalt för att se på om vi kan öka transparensen i bolagen så att de kan visa sitt klimatavtryck. Detta tror jag är jätteviktigt. går före politiskt här, men jag tycker att även vi tillsynsmyndigheter går före. Vi ska därför inte vara helt nedslagna, även om inte verkar vara riktigt på tårna just . Finansmarknadsminister (MP): Det var många intressanta frågor. Om jag börjar med fråga om bolånemarknaden, krediter och mikrokonsekvenser är det självklart att alla beslut får konsekvenser. Jag tycker att det är bra att vi har fått en sundare amorteringskultur i . Det var inte självklart. Vi ska komma ihåg att var ett land som stack ut internationellt genom att vi hade en kultur som spred sig och där man helt enkelt inte betalade av på sina lån. har vi en annan kultur på plats, och det är väldigt bra. Jag är gammal nog att minnas 90-talskrisen. Jag vet att det fortfarande i vårt samhälle finns människor som sitter kvar med skulderna från 90-talskri- sen. Tillgångarna är för länge sedan borta, men skulderna finns kvar. Jag vill inte att någon ska behöva hamna i den situationen . Genom amorteringskraven och de regelverk som vi har på plats byggs det nu upp buffertar i hushållens ekonomi som gör att de är betydligt mer motståndskraftiga och klarar av att hantera störningar på ett sätt som de inte skulle ha gjort om vi inte hade vidtagit åtgärder. Vi ska inte heller överdriva effekterna av de åtgärder som har vidtagits. När det gäller till exempel amorteringskraven räknar med att av de nya bolånetagarna omfattas och påverkas över huvud taget. När såväl det första som det andra amorteringskravet infördes försökte vi väga detta mot effekter i resten av samhället. Till exempel gav vi en möjlighet att undanta lån för nybyggnation från amorteringskravet, just därför att det inte skulle bli en negativ effekt på byggandet. I slutändan är det upp till de banker som ger lån att välja om de vill använda sig av möjligheten eller inte, men den finns där. Sedan var det en större fråga som väcktes av både och , om skattesystemet och om vi kan använda det i stället för att hantera risker. Jag är glad över att vi i samband med januariavtalet nu har kommit överens om att göra en större skatteöversyn där vi har möjlighet att lyfta in många olika frågor. Ett problem med den debatt som uppstår är att man ofta tittar på en enda pusselbit för sig och gör långtgående beräkningar av vad enbart en förändring STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN av ränteavdragen skulle få för effekter. Det är ju inte detta som vi har för ögo- nen, utan tvärtom handlar det om att titta på många olika pusselbitar och få en helhet som kan få väldigt positiva effekter både när det gäller en bättre funge- rande bostadsmarknad och när det gäller att hantera riskerna i hushållens Ränteavdragen skulle kunna vara en pusselbit här. Vi är inte framme och har inte bestämt att de ska vara det, men det skulle kunna bli så. Men de är inte den enda, utan de kommer att vara en del av mycket större helhet där det också finns möjlighet att kompensera hushållen i andra delar av skattesystemet, till exempel, så att de kan klara förändringen på ett bra sätt och så att riskerna i ekonomin kan minskas. Det är dock för tidigt att här och bestämma exakt vilka delar som ska vara med i skatteöversynen. Vi behöver ha ett bättre underlag, och detta arbete sätter vi nu igång med på , för att vi ska få ett bra underlag för att kunna fatta beslut om en översyn av skattesystemet som leder till posi- Avslutningsvis tänkte jag fånga upp fråga om klimat- Där är det fler och fler bedömare som pekar på att just hållbarhetsris- kerna är en växande risk i samhällsekonomin. De har också tydliga stabilitets- Den rapport som tog fram under den förra mandatperioden visar att det, särskilt på internationell nivå, finns tydliga kopp- lingar mellan hållbarhetsrisker och bevarandet av den finansiella stabiliteten. Vi behöver arbeta med många olika åtgärder här. Vi har vidtagit åtgärder i , och görs stora insatser på europeisk nivå för att försöka hantera Det handlar mycket om att få fram information så att vi kan få kun- skap om riskerna och så att vi, både privata och institutionella aktörer, kan fatta välgrundade beslut. Vi ska alltså veta vilka risker vi tar på oss när vi går in i en affär. Så ser det tyvärr inte ut . Ofta är riskerna dolda, och detta är aldrig bra för den finansiella stabiliteten. Det är väl känt att man bygger upp risker om man investerar med en föråld- rad analys eller en gammal karta för ögonen. Där tror jag att vi behöver öka medvetenheten och kunskapen om att vi har en ny karta. Vi har ett inter- nationellt samfund som har ställt sig bakom och de globala håll- Detta förändrar vilka investeringar som kommer att vara lön- Jag är oroad då jag tror att många aktörer inte riktigt har sett detta eller förstått konsekvenserna av det. Det pågår ett arbete med att göra exempelvis scenarioanalyser av portföljer för att kunna se utvecklingen och hur den matchar de internationella åtagandena, till exempel , som säger att vi måste minska utsläppen och minska investeringarna i fossila bränslen kontinuerligt . Branschen själv och det som kallas Task Force on Climate-related Financial Disclosures har kommit med ett förslag om hur man kan redovisa. kunna göras på global nivå så att vi får ett standardiserat sätt att hantera ris- kerna och göra dem transparenta och tydliga. Vi har sagt att ska vara STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN föregångare och börja använda detta sätt att deklarera och tydliggöra klimatrisker, men vår ambition är att vi ska hantera dessa risker på global nivå. (S): Jag vill på finansutskottets vägnar tacka våra inbjudna talare för intressanta föredragningar och svar på våra frågor. Stort tack också till alla andra som är här och visar intresse för dessa viktiga frågor! är denna utfrågning slut. BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN efter finanskrisen - är regelverken effektiva? BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA Stärkt reglering ger starkare banksystem –reglerade företag och aktiviteter −Fokus: Kapital, likviditet och skuldsättning –Nya aktörer och aktiviteter –Värdet av den implicita garantin minskat från 250 räntepunkter till 25 –Även AUS och CAN –Ökad risk för överlappningar och luckor –Nya aktörer erbjuder finansiella tjänster −Mer diversifierat och konkurrenskraftigt finansiellt system eller nya former av koncentration och systemvikt? −Effektivitetsvinster eller kostnadsfördelar genom lägre regleringskrav? –Marknadslikviditet i nästa kris? •Banker i skärningspunkt mellan reglering, kunder och aktieägare Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Om krisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikali- sering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Offentlig utfrågning om utvärderingen av penningpolitiken 2010- Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport öppna utfrågning om lärarbrist seminarium om cancervården – utmaningar och möj- öppna utfrågning om brist på utbildade inom offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden Offentlig utfrågning om finansieringsmodeller för transportinfra- offentliga utfrågning om familjerätten är i takt med Uppföljning av den nya fastighetsmäklarlagen Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 27 sep- Forskarskolor för lärare och förskollärare – en uppföljning av fyra Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 15 offentliga utfrågning om Finsams fortsatta utveckling - nästa steg Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pela- Konkurrenskraften hos svenska multinationella företag i ljuset av nya regler inom internationell beskattning offentliga utfrågning om marknadsföring i sociala Uppföljning av handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar seminarium om Skattereformen – dess historia – en uppföljning med inriktning på barn Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 14 offentliga utfrågning om kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården Offentlig utfrågning om framtidens public service Offentlig utfrågning om ett ökat kollektivt resande för framtiden Offentlig utfrågning om åtgärder för lägre sjukfrånvaro och om han- teringen av regionala skillnader i sjukförsäkringen Offentlig utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Offentlig utfrågning om it-infrastrukturen – och offentliga utfrågning om framtidens innovations- offentliga utfrågning om den finansiella stabiliteten seminarium om statens idrottspolitiska mål med in- riktning på barn och ungdomar Skatter som drivkrafter för företags lokalisering Öppen utfrågning om - en del av kontrollmakt Vägen till arbete för unga med funktionsnedsättning – en uppföljning och Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken offentliga utfrågning om barns skuldsättning Samordnad individuell plan (SIP) – en utvärdering offentliga utfrågning om internationell handel Offentlig utfrågning om framtidens spelpolitik Offentlig utfrågning om finansiell stabilitet och makrotillsyn den 23 Offentlig utfrågning om vägen till arbete för unga med funktions- nedsättning – en uppföljning och utvärdering Personlig assistans – effekter av rättsutvecklingen Forskarhearing om nya svenskar och demokratin Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Fossilfria drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan – flytande, gasformiga och elektriska drivmedel inom vägtrafik, sjö- fart, luftfart och spårbunden trafik Offentlig utfrågning om konkurrens på lika villkor inom luftfarts- Offentlig utfrågning om trygghet och studiero i skolan Järnvägstunnlar och skogsbilvägar – en uppföljning av klimatan- Öppen utfrågning om för offentliga utfrågning om cybersäkerhet Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport finans- Regeringens resultatredovisningar i ett 20-årigt perspektiv – utgiftsområde 8 Migration Seminarium om Agenda 2030 Öppen utfrågning med anledning av Riksrevisorernas årliga rapport Öppet seminarium om Efter #metoo – hur går vi vidare? Offentlig utfrågning om fossilfria drivmedel för att minska Offentlig utfrågning om anpassning av väg och järnväg till ett för- Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken