rfr · H60WRFR3 · 2019-04-10 00:00:00 — ha börjat öka. Det är väldigt viktigt att se över just en blandning när det gäller produktionsstöd, och det kan vi återkomma till er med efter det här för att inte ta tid till det . När det gäller slutdatum för fossilfordon är det väldigt intres- sant i många länder. ligger först med 2021. det verkligen fossilfordonet som vi ska förbjuda? Vi ska förbjuda utsläpp, och man kan mycket väl köra en ottomotor på biobensin. Man kan köra en diesel- motor på biodiesel. Egentligen tror jag att vi ska fortsätta gynna de fossilfria bränslena på de fossila bränslenas bekostnad och sedan satsa på beteendefrå- gan, för det är den vi missar. Det handlar om att minska den onödiga användningen av transporter som skapar fossila utsläpp. (KD): Herr ordförande! Tack, alla föredragshållare! Jag kommer att vända mig till och . När vi lyssnar som parti på olika föredrag och seminarier lyfts ofta elektrifieringen av vägar fram som en lösning på de tyngre fordonens koldioxidutsläpp. träffar vi andra aktörer som talar om bränslecellernas fördelar. Beaktar vi att har 10 miljoner invånare – det är ungefär lika många i hela landet, och trots att viär femte eller sjätte största land är det lika många som det är i en del större städer – klarar vi då av båda dessa tekniker, eller är det en av teknikerna som bör prioriteras med tanke på att det också är en del investeringskostnader? Min frågeställning är lite grann vad ni ger oss för råd här. Gäller det att utveckla båda eller ska vi fokusera på en av dem? , : Jag hade tänkt börja med att säga att vi behöver både och, men sedan bad du mig att prioritera. Vi kan inte elektrifiera hela vägnätet överallt. Det här handlar om hybridlastbilar som kommer att ha flera olika drivlinor. Ska vi prioritera en av teknikerna? Vad säger du, ? , Elväg E16: När det gäller skytteltrafik är de vägar vi har en form av laddinfrastruktur. Man laddar och driver för att man ska få ned batteristorleken. Det sitter ju batterier i hybrider. Det sitter batterier även i bränslecellsbilar. I lite lättare transporter som går kanske inte lika ofta, eller när det gäller lite mer annorlunda resor, kommer det förmodligen att vara bränslecellsbaserat. Vi tittar rätt mycket på båda delarna. kör nu ett test med ihop med som har bränsleceller i lättare lastbilar. Vi har tittat på att mixa elvägar och bränsleceller även i . Jag tror att förmågan att ha flera tekniker , som flera har varit inne på, är riktigt, riktigt bra, för det finns inte en lösning och ett mål, utan det kommer att handla om förmågan att mixa, och det är det som är bra. (L): Jag får först, som övriga här, tacka för jättemånga intressanta presentationer! Det som jag är speciellt glad över att höra är att det är så många som talar om den här samverkan som jag tror är en av styrkor. I de första presentationerna var det tydligt att det är vägtransporterna som vi måste gå på om vi ska nå målen till 2030. En av delarna som vi har hört om här är laddsystem och hur vi kan investera i det. Det är flera delar i det här: produktion, näten, elöverföringssystemen och fordonen. Det är kanske framför allt fordonen jag skulle vilja fokusera på i min fråga. Vi måste vara medvetna om att alla lastbilar och alla bilar som vi säljer från och med , och till och med från i går, kommer att påverka målen . Det är alltså viktigt att vi gör detta snabbt om vi ska nå målen. Om jag förstår det rätt har vi här från . Vi politiker gör investeringarna i infrastrukturen, men det är ju privatpersonerna som gör investeringarna i bilarna. Jag skulle vilja höra vad som krävs för att viska få privatpersoner att vilja satsa på eldrivna fordon och få en ekonomi i det. Och vad krävs från oss politiker för att kunna få en snabb övergång till eldrivna fordon? Grejen är att om vi börjar i målet med 2030 måste vi titta på vad det är som krävs , alltså varje steg. Var måste vi vara 2029, 2028 och så vidare? Jag tror att det är viktigt för att vi politiker ska kunna förstå hur vi ska prioritera. Min fråga, en av dem, är alltså: Hur ska vi få privatpersoner att investera i eldrivna fordon? , : Tack så mycket för frågan! Det där är en sak som vi ägnar ganska mycket tid åt att fundera på, men vi måste ju som alla andra biltillverkare anpassa oss efter de krav som ställs upp av lagstiftare. del har vi en vision om att hälften av alla bilar vi säljer 2025 ska vara rena elbilar – och då kommer vi att ha närmare ca 1 ½ miljon bilar. Det är ett väldigt tufft mål, men vi jobbar ständigt, egentligen , för att kunna komma dithän och kunna leverera därtill. Sedan tror jag att man måste titta på laddinfrastrukturen som många här har nämnt. Det krävs en mycket högre hastighet på uppbyggnaden av den än , och det gäller att överkomma hinder från nivå och uppåt för att kunna sätta upp laddstolpar, gräva i gator och bygga i parkeringshus och så vidare. Jag tror även att man måste titta på själva ägandebiten. Som det är nu kostar det väldigt mycket att köpa en elbil, men den är billig att äga. Här kanske man måste fundera över incitament för att växla in den kostnaden så att bilen blir lite billigare i inköp men kanske lite dyrare att äga, kanske genom avståndsbaserad körning eller den typen av incitament. Själva drivmedlet kommer naturligtvis att vara billigare, eftersom bilen går på el. Här har väl statskassan en läxa att göra, för någonstans måste man täcka upp för det bortfall som minskade nivåer på bränsleskatterna kanske kommer att ge . Det är dock en fråga vi lämnar därhän. Jag tror att det också är en sak att titta på från lagstift- ningens håll – hur man kan fördela kostnaden lite bättre. Det handlar helt en- kelt om att fler ska komma åt att köpa elbilar, just genom att de inte upplevs som för dyra. (MP): Jag vill rikta ett stort tack till alla talare. ligen varit en intressant förmiddag. Som vi alla ser har vi en stor utmaning framför oss när det gäller omställningen av transportsektorn, även om den här dagen bjuder på hopp. Jag tycker att det är viktigt att vi har hela bilden klar för oss när det gäller de utmaningar vi står inför. Även om alla föredragshållare har bidragit med mycket intressant information tänkte jag ställa min fråga till en annan person i publiken, nämligen , som är forskare på Min fråga lyder: Om man tar hänsyn även till internationellt flyg och inter- nationell sjöfart – som visserligen ligger utanför sektorsmålet för transportsek- torn, det vill säga en reduktion till 2030 – hur ser bilden då ut? Dessa transportslag har stor klimatpåverkan, och även de behöver minska sin Hur ska vi få till ett mer hållbart långväga resande, och hur långt räcker egentligen biobränslena? Vi vill trots allt även nå mål om ett håll- bart skogsbruk, ett hållbart jordbruk och en biologisk mångfald. då potentialen för biobränslen bäst och mest effektivt inom transportsektorn? , KTH: Det har varit en väldigt intressant diskussion här om inrikes transporter och hur man kan nå målet om 70 procents reduktion till 2030, men det stämmer att en stor del av transportsektorn ligger utanför det Det gäller framför allt internationell sjöfart och internationell luftfart. Även arbetsmaskiner ligger utanför det som ibland räknas in i transportsek- Det verkar tyvärr som att vi inte kommer att nå minus 70-målet för inrikes Men anta att vi når det – hur mycket kommer utsläppen från den totala transportsektorn då att minska? Preliminära beräkningar visar att man då kommer ned till ungefär 40–45 procents reduktion i stället för 70, om man tar med sjöfart och flyg. Om man dessutom inte når 70-procentsmålet – nu verkar det som att vi är på väg att nå ungefär halvvägs dit – skulle hela trans- portsektorn minska sina utsläpp med ungefär 20–till 2030. är faktiskt inräknat att man tar en hel del biobränsle i flyget, ungefär i linje Sedan var frågan hur långt biobränslena räcker. började med att säga att vi hade en utfrågning i den här salen som handlade om en rapport som tagits fram på uppdrag av trafikutskottet. Rapporten heter Fossilfria drivmedel för att minska transportsektorns klimat- påverkan, och i den konstaterar man att potentialen för inhemsk biobränsle- produktion till 2030 i bästa fall kan räcka till för att vägsektorn – alltså inrikes transporter – ska nå 70-procentsmålet. Men då blir det alltså ingenting över till luftfart, sjöfart eller arbetsmaskiner. Man kan dra flera slutsatser av detta, men jag tycker att det finns två som är viktiga. Den ena är att det är viktigt att ha ett övergripande systemperspektiv. Det finns en tendens att titta på en sektor i taget och se att den klarar sina behov om den tar en stor del av biobränslena. Vi måste ha ett övergripande perspektiv, och vi kanske även behöver ha övergripande mål. Fokus i diskussionen styrs lite till de områden där det finns ett mål, som i det här fallet inrikes transporter. Den andra slutsatsen är att det är väldigt svårt att se att man kan fortsätta öka transportvolymerna och klara klimatmålen. Flera tidigare talare har varit inne på att transporteffektiviteten i samhället behöver förbättras. Ordföranden: Jag tror att vi hinner med en eller två frågor till. Jag lämnar först ordet till , som sitter i miljö- och jordbruksutskottet. (S): Det har varit tydligt att vi behöver jobba brett med flera lösningar, men elektrifieringen kommer att vara oerhört viktig. Vi behöver jobba samlat i med smartare elnät. Min fråga riktar sig till och till på Fossilfritt . Den handlar om effektfrågan och kapaciteten i elnätet samt utbyggnaden av stamnätet för el. Det är en viktig fråga i många kommuner, och som tidigare ordförande i kommunstyrelsen i har jag jobbat mycket med den. Mina frågor är: Finns det hos och hos Fossilfritt en tydlig bild av behovet – eller, i klarspråk, av hur illa det är? Vilka åtgärder ser ni att vi behöver vidta? , : Ett misstag man kanske ofta gör är att man ser en ändring och allt annat . Till exempel säger man: Om vi ställer om transportsektorn till bara el kommer det att innebära mer. Vi tror dock att det går att avlasta de stombaserade näten genom en kombination av effektivisering och flexibilitet i användningen – på samma sätt som när man skapar flexibilitet i elnätet i form av smarta system och mer lokalt producerad energi. Det är klart att vi inte har alla dessa lösningar , men en stor del av forskningen och av vårt fokus handlar om att försöka hitta lösningar på dessa problem framöver. Omställningen kommer inte att gå , och vi är övertygade om att vi kommer att hitta lösningar på detta under resans gång. , Fossilfritt : Det här är den fråga som även branscherna lyfter fram som sitt orosmoln, och jag är själv oroad. Jag får lite samma känsla som när det gäller järnvägen, att det handlar om eftersatta investeringar och eftersatt underhåll. Jag är lite fundersam över hur man ska klara av den snabba utväxlingen . Räcker det att avgiftsfinansiera? Det är tveksamt. Effektfrågan tycker jag är lite mer möjlig; där har vi också batterierna. Bilbatterierna är ett kollektivt lager som kommer att vara en del i balansakten. Prissättningen måste också varieras, så att man får betalt för att Där finns det nya mekanismer som går att föra in. ningarna är jag dock lite orolig för. (M): Ordförande! Tack, alla som har kommit hit ! ett kort medskick och en kort fråga. Klimatomställningen måste ske med hän- syn både till ekonomi, vilket vi pratar alldeles för lite om, och till den regionala balansen inom landet. Omställningen ska alltså bäras likvärdigt över landet. Om man subventionerar elcyklar och elbilar i städerna och sedan höjer bräns- leskatter, lägger skatter på avstånd och så vidare bärs den av människor utanför städerna, och då får man en balans som inte går ihop. Det är alltså mitt med- skick i detta: Omställningen måste bäras lika över landet, och man måste vidta åtgärder som är ekonomiskt rimliga när man genomför dem. Min fråga går till på Svenskt Flyg, och den handlar om det vi fick höra om inblandning av biodrivmedel. Det är något vi från sida har drivit på mycket , snarare än en flygskatt som har liten miljönytta. Flyget har små marginaler, och vi har redan sett stora negativa effekter – inte minst i , som jag och kommer ifrån, där det är färre flygav- gångar, flygbolag som har dragit sig ur och så vidare – till följd av en relativt Lägger man på ytterligare kostnader på flyget kommer flyget inte att orka bära detta. Mina frågor till är därför: Ser du att det är rim- ligt att göra dessa två saker ? Vore det inte bättre om flygskatten togs bort i stället? , Föreningen : Det viktiga är precis det som Ed- ward är inne på, nämligen att vi måste styra detta åt rätt håll. Det är klart att vi inte kan lägga olika skatter och andra styrmedel på varandra så att de kanske till och med får motsatt effekt. Det är väl det som är poängen. Det sker en del saker, och har en konstellation som har formerats som ett regerings- Där finns det en skrivning som jag tycker andas en annan inställning kopplat till just beskattningen av flyget, så jag hoppas att vi kan hitta öppningar när utredningen kommer med sina förslag. Det handlar om att styra åt rätt håll och minska klimatpåverkan. Ordföranden: Med det vill jag lämna över ordet till trafikutskottets vice ord- förande för några avslutande ord. Vice ordföranden: ordförande! Jag vill tacka för allas engagemang här i dag, och det gäller såväl arrangörer och föredragande som nyfikna frågestäl- lare och åhörare. Allas engagemang är lika viktigt här – och självklart också framgent – om vi ska uppnå målet att dramatiskt minska klimatpåverkan Det är dit. Det fordrar ett hårt gemensamt arbete av väldigt många på väldigt många olika sätt, och om vi ska lyckas är det snarare mångfald än enfald som måste råda i arbetet. Det är en av mina Men vem är det egentligen som ställer oss medelålders, och lite övre medelålders, damer och herrar till svars 2030? För vilka har vi ett ansvar? Jo, det är dotter , som vad jag förstår har börjat gymnasiet. Hon frågade sin far: Vad gör du? Hon kommer att ställa samma fråga till och andra om . Det är också , som är en ettåring. Jag vet att han följer denna utfrågning på SVT, för hans mor hade gärna velat vara här men vågade inte gå hit med ettåringen. kommer att vara i sina tidiga tonår 2030. , och många andra som har följt oss via SVT eller på andra sätt och tagit del av allt detta kommer –och åren därefter – att säga till oss som är samlade i andrakammarsal , en hal och kall januaridag 2019: Ni visste vad som var utmaningen. Ni visste vad som skulle hända om vi ingenting gör. Vad gjorde ni? Vad gjorde ni som hade makten som politiker, som utredare, som ingenjörer, som ekonomer och allt annat? Vad gjorde ni 2018–2019 och åren därefter för att uppnå det mål ni demokratiskt hade beslutat om i ert parlament 2017–2018? Det är detta, mina vänner, som är drivkraften framåt för att detta ska bli möjligt – varken mer eller mindre. Jag vill rikta ett starkt och varmt tack till alla er som har tagit er hit på hala vägar. Gå och färdas försiktigt härifrån, och på återseende! Jag tror nämligen att vi från trafikutskottets och sida kommer att fortsätta att checka av om vi rör oss i rätt riktning och med tillräcklig hastighet samt vad som fordras av oss gemensamt. Tack så mycket! Bilder visade av föredragshållarna under den offentliga utfrågningen Bilder visade av , : BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Bilder visade av , : BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Bilder visade av , Fossilfritt : BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Bilder visade av , Föreningen : BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Bilder visade av , : BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Bild visad av , Elväg E16: BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Bild visad av , Föreningen : BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Bilder visade av , : BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Bilder visade av , och BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Bilder visade av , Gröna Bilister: BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Bilder visade av , Cykelfrämjandets BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Bilder visade av , Klimatkommunerna: BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Bilder visade av , BIL : BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Bilder visade av , : BILDER VISADE AV FÖREDRAGSHÅLLARNA UNDER DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Om krisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikali- sering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Offentlig utfrågning om utvärderingen av penningpolitiken 2010- Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport öppna utfrågning om lärarbrist seminarium om cancervården – utmaningar och möj- öppna utfrågning om brist på utbildade inom offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden Offentlig utfrågning om finansieringsmodeller för transportinfra- offentliga utfrågning om familjerätten är i takt med Uppföljning av den nya fastighetsmäklarlagen Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 27 sep- Forskarskolor för lärare och förskollärare – en uppföljning av fyra Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 15 offentliga utfrågning om Finsams fortsatta utveckling - nästa steg Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pela- Konkurrenskraften hos svenska multinationella företag i ljuset av nya regler inom internationell beskattning offentliga utfrågning om marknadsföring i sociala Uppföljning av handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar seminarium om Skattereformen – dess historia – en uppföljning med inriktning på barn Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 14 offentliga utfrågning om kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården Offentlig utfrågning om framtidens public service Offentlig utfrågning om ett ökat kollektivt resande för framtiden Offentlig utfrågning om åtgärder för lägre sjukfrånvaro och om han- teringen av regionala skillnader i sjukförsäkringen Offentlig utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Offentlig utfrågning om it-infrastrukturen – och offentliga utfrågning om framtidens innovations- offentliga utfrågning om den finansiella stabiliteten seminarium om statens idrottspolitiska mål med in- riktning på barn och ungdomar Skatter som drivkrafter för företags lokalisering Öppen utfrågning om - en del av kontrollmakt Vägen till arbete för unga med funktionsnedsättning – en uppföljning och Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken offentliga utfrågning om barns skuldsättning Samordnad individuell plan (SIP) – en utvärdering offentliga utfrågning om internationell handel Offentlig utfrågning om framtidens spelpolitik Offentlig utfrågning om finansiell stabilitet och makrotillsyn den 23 Offentlig utfrågning om vägen till arbete för unga med funktions- nedsättning – en uppföljning och utvärdering Personlig assistans – effekter av rättsutvecklingen Forskarhearing om nya svenskar och demokratin Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Fossilfria drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan – flytande, gasformiga och elektriska drivmedel inom vägtrafik, sjö- fart, luftfart och spårbunden trafik Offentlig utfrågning om konkurrens på lika villkor inom luftfarts- Offentlig utfrågning om trygghet och studiero i skolan Järnvägstunnlar och skogsbilvägar – en uppföljning av klimatan- Öppen utfrågning om för offentliga utfrågning om cybersäkerhet Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport finans- Regeringens resultatredovisningar i ett 20-årigt perspektiv – utgiftsområde 8 Migration Seminarium om Agenda 2030 Öppen utfrågning med anledning av Riksrevisorernas årliga rapport Öppet seminarium om Efter #metoo – hur går vi vidare? Offentlig utfrågning om fossilfria drivmedel för att minska Offentlig utfrågning om anpassning av väg och järnväg till ett för- Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om finansiell stabilitet