rfr · H60WRFR4 · 2019-01-01 00:00:00 — När man inte vet på förhand vilken näringsidkare man ska besöka måste man fylla i beslutsblan- ketten manuellt på plats, vilket är besvärligt när blanketten ska finnas i tre fyra exemplar. Även tjänsteanteckningar, överväganden och beslut måste skannas in i Kobra. Digitala handlingar som kommer in i ärendet digitalt kan inte föras över elektroniskt till Kobra. För obligatorisk omprövning av kontrollavgifter måste man använda ett annat system. Debiteringen av en kontrollavgift går, till skillnad från t.ex. debiteringen av moms, inte in automatiskt i skattekontot utan måste läggas in manuellt i skattekontot. Samordnarna har framfört behov av bättre verktyg ute på fältet. De skulle behöva bärbara datorer eller surfplattor med de applikationer som behövs för verksamheten, så att de t.ex. kan fylla i blanketter elektroniskt på platsen och skriva in tjänsteanteckningar direkt i systemet under besöket. Man ska även kunna se om en byggarbetsplats är anmäld och kontrollera vem det är som är näringsidkare. Övriga tillfrågade handläggare har en mindre negativ syn på det administ- rativa stödet, se figur 9 och 10. Bilden skiljer sig dock kraftigt mellan kontrol- len inom kontanthandeln och kontrollen av byggverksamhet. Vid handlägg- ning av besök i byggbranschen anser endast en av fem att datasystemen och den tekniska utrustningen ger det stöd som behövs för att handlägga ärenden om kontrollbesök effektivt. Motsvarande andel för handläggning av ärenden i kontanthandeln är ungefär hälften. Mer än en tredjedel instämmer inte alls i att det administrativa stödet är tillräckligt för kontrollbesök i byggbranschen. Figur 9 Administrativa stöd för effektiv handläggning av besök inom kon- tanthandeln Svar på påståendet: "Kobra och andra datasystem, samt den tekniska utrustning jag har tillgång till, ger mig det administrativa stöd som jag behöver för att handlägga ärenden om kontrollbesök effektivt". Källa: Enkät till . Figur 10 Administrativa stöd för effektiv handläggning av besök inom bygg- branschen Svar på påståendet: "Kobra och andra datasystem, samt den tekniska utrustning jag har tillgång till, ger mig det administrativa stöd som jag behöver för att handlägga ärenden om kontrollbesök effektivt". Instämmer till stor del Instämmer till viss del Källa: Enkät till . 4.2Bransch- och näringslivsorganisationers synpunkter på kontrollbesöken Vid intervjun med Frisörföretagarna framkommer att de inte får så många syn- punkter på kontrollen av personalliggare från sina medlemmar. Medlemmarna är dock enligt Frisörföretagarna kritiska till att kontroll riktas mot de som är skötsamma, medan en konkurrent som tar 100–för en klippning kommer undan. Att allt ansvar faller på arbetsgivaren innebär enligt Frisörföretagarna en psykisk press på arbetsgivaren. bemötande har dock enligt deras erfarenheter varit bra vid majoriteten av kontrollbesöken. Det har t.o.m. hänt att medlemmar på eget initiativ har berättat för Frisörföretagarna att bemötan- det vid ett besök varit bra och att kontrollanterna är mer informativa nu än vad de har varit tidigare. Frisörföretagarna anser att borde göra en jämförelse av verk- samhetens omfattning med omsättningen, både inför urval och på besöket. En- ligt dem är systemet tandlöst om det inte görs kvalitativa kontrollbesök, dvs. hos företag som kan misstänkas vara oseriösa, med fördjupad utredning. De anser att borde frångå dagens mer kvantitativt inriktade kontroll- besök.108 Vid intervjun framhåller STF att urvalet av tvätterier för kontroll är för litet och att kontrollbesöken i branschen är alldeles för få i segmentet för konsu- menttvättar där riskerna för prisdumpning på grund av felaktigheter är som störst.109 STF anser att information om regelverket bör förbättras. En- ligt STF informerade inte om det nya regelverket innan det inför- des, vilket man anser är en brist som innebär att även väletablerade näringsid- kare inte har tillräcklig kunskap i frågan. STF sprider på eget initiativ all in- formation som man har tillgänglig om personalliggare via sitt nyhetsbrev och på förbundsmöten. STF har även bjudit in ett antal gånger för att informera om personalliggare och arbetet mot skattefusk. Enligt STF är det däremot svårt att nå ut till näringsidkare som inte är anslutna till STF och som har ett stort behov av information. STF anser att samarbetet med har varit konstruktivt, förutom att det har varit svårt att få tillgång till statistik från Skatteverket.110 STF har haft återkommande kontakt med en person på som har informerat och i viss mån tagit emot tips. 108Uppgifterna bekräftas av Frisörföretagarna vid utfrågningen. 109Uppgifterna bekräftas av vid utfrågningen. 110STF har senare informerat om att de har fått viss statistik från efter intervjun. Enligt STF har det tillkommit många nya företag som hämtar och lämnar tvätt direkt från hemmen. Dessa har ofta väldesignade webbplatser men det är svårt att hitta information om företagen. När dessa företag kan erbjuda tvätt till halva det marknadsmässiga priset kan det enligt STF finnas anledning att fundera på om verksamheten bedrivs enligt gällande lagstiftning då förutsätt- ningarna i övrigt är lika. borde enligt STF öka kontrollen av så- Ett annat segment där det enligt STF finns risk för skatteoegentligheter är där tvätten tas om hand av ombud i butiker och sedan skickas iväg till ett tvät- teri på en annan plats. STF anser att bör lokalisera och kontrollera Den bild som Visita förmedlar vid intervjun är att kontrollerar många företag där det inte finns något som pekar på att det kan förekomma fusk, exempelvis stora kedjeföretag med mycket god kontroll och möjlighet att redovisa pengaflöden i verksamheten. Sådana kontroller känns enligt Visita har också ifrågasatt varför gör kontroller mitt i lunchrusningen. Enligt Visita känner de sig ibland utpe- kade och upplever att inte lyssnar på deras synpunkter.111 Föreningen (Byggherrarna) Vid intervjun framför Byggherrarna önskemål om att ska göra fler kontrollbesök av byggarbetsplatser som inte har anmälts. rarna har endast 300 av 10 000 kontrollbesök på byggarbetsplatser avsett oan- Byggherrarna påtalar också problemet med att byggarbetsplatser inte avan- De framför att görs av kontrollbesöken av byggarbetsplatser på platser som inte är avanmälda, trots att byggverksam- heten har upphört. Enligt dem skulle avanmälan underlättas om byggherren samlat kunde se sina anmälda byggarbetsplatser och om systemet för anmäl- ningar skickade ut påminnelser. Det nämns också att det finns ett behov av att utvecklar sin webbplats så att anmälningssystemet förbättras även i andra avseenden och att informationen till byggbranschen samlas. Vid intervjun framkommer att GBF har den generella uppfattningen att det ska vara färre regler, men mer kontroll. Om det finns många regler men lite kon- troll, snedvrids enligt GBF bara konkurrensen ännu mer av reglerna. nar att mestadels kontrollerar seriösa företag som har anmält sig 111 Uppgifterna bekräftas av Visita vid utfrågningen. till , medan det är företag som ”flyger under radarn” som är pro- blemet. borde enligt GBF lägga ökade resurser på de oseriösa företagen som bedriver svart verksamhet. Enligt GBF är duktigt på kontroll, och GBF ville därför att ansvaret för kontrollen av personalliggare skulle ligga där. GBF upplever att dialogen med fungerar bra och att det har varit lätt att ta upp frå- gor med särskilda kontaktpersoner. GBF:s medlemmar hör säl- lan av sig om personalliggarkontrollen, och inget företag som har hört av sig har varit missnöjt. Vid intervjun med Installatörsföretagen framförs att deras medlemmar anser att antalet kontroller av personalliggare borde ökas. Enligt medlemmarna görs inte så många kontroller på byggarbetsplatserna. Installatörsföretagen anser att fokus också borde ändras. De menar att har valt att koncentrera sig på byggarbetsplatser som är enkla att kontrollera, dvs. de stora byggföretagens inhägnade arbetsplatser där det förekommer minst svartarbete. Deras uppfattning är att kontrollen i stället i större utsträckning borde riktas mot ombyggnader och fokusera på mindre entreprenader och byggarbetsplatser som inte har anmälts till . De menar att t.ex. borde åka runt och leta efter kassar med byggavfall för att hitta ombyggnationer. Vidare skulle kunna följa upp alla bygglov och bygganmälningar och jämföra dem med byggarbetsplatser som anmälts till . Enligt Installatörsföretagen upplever deras medlemmar att kontrollanter har ett trevligt bemötande. Det är dock inte alltid som medlem- marna träffar kontrollanterna eftersom det oftast är huvudentreprenören som sköter kontakterna med under kontrollen. Medlemmarna tycker att det går att föra en dialog med kontrollanterna och att man får befrielse från kontrollavgiften om det finns goda skäl. Installatörsföretagen uppger att de inte har fått så många klagomål på från medlemmarna. I början upplevde dock medlemmarna att hade svårt att svara på deras frågor om personalliggarsystemet. Det fanns många tolkningsfrågor som Skat- teverket inte kunde besvara, t.ex. om avgränsningen av en byggarbetsplats. anser medlemmarna att är bättre på att lämna besked, men det finns fortfarande utrymme för förbättring. Som ett exempel nämns att sådan grundläggande information som personalliggarnummer för ar- betsplatsen inte alltid anges i kommunikationen från . Elkraftentreprenörer har framfört att de instämmer i Installatörs- företagens synpunkter på kontroll, förutom att de inte har samma syn på behovet av fler kontroller av personalliggare. Elkraftentrepre- nörer anser att har utfört och fortfarande utför kontroller i relativt stor omfattning, vilket de ser positivt på. Vid intervjun med Maskinentreprenörerna framhålls att de anser att Skattever- kets kontroll har alldeles för stort fokus på den seriösa delen av byggbran- schen. Kontrollen görs enligt dem ofta på stora byggarbetsplatser i större stä- der där det främst finns etablerade företag som inte fuskar. De menar att det i stället är de oanmälda byggarbetsplatserna i utkanten av städerna som man behöver komma åt, t.ex. industribyggen ”ute i skogen”. Även byggarbeten i villor, dvs. konsumentdelen av byggbranschen, som inte omfattas av krav på personalliggare, behöver enligt dem kontrolleras för att ge systemet legitimi- tet. Maskinentreprenörerna upplever att över huvud taget genom- för ganska få kontroller av byggarbetsplatser. De har dock viss förståelse för att det kan vara svårt för att hitta de oanmälda byggarbetsplat- serna. Enligt Maskinentreprenörerna känner deras medlemsföretag inte till att har en tipsfunktion för tips om bl.a. oanmälda byggarbetsplatser. En svårighet som nämns är kontroll av kravet på att bevara uppgifter i personalliggaren. Enligt Maskinentreprenörerna ställer sig med- lemsföretagen undrande inför hur de ska visa att det kravet är uppfyllt vid kon- trollen. De menar att det kan vara svårt för entreprenören att lämna de uppgif- ter som kräver att få eftersom det är byggherren som har tillgång till utrustningen för personalliggaren. Måleriföretagen uppger vid intervjun att de inte kan uttala sig om hur Skatte- verkets kontroller fungerar eftersom kontrollerna är så få. När Måleriföretagen kontaktade ca 25 av de större medlemsföretagen visade det sig att inget av företagen hade varit med om ett kontrollbesök. Måleriföretagen anser att det är viktigt att antalet kontroller ökar och att de leder till att utreder fusk. Vid intervjun framför Plåt- & Ventföretagen att de har fått uppfattningen att kontroll begränsar sig till att kontrollera själva systemet. De har inte sett något fall där kontrollen lett till att man har upptäckt svart arbetskraft eller annat skattefusk. I stället är det skötsamma företag som drabbas av avgif- ter när någon glömt att logga in eller ut. Vid intervjun framför uppfattningen att utför få kontrollbesök och att kontrollen endast sker på anmälda byggarbetsplatser där verksamheten bedrivs av seriösa företag som sköter skatter och avgifter korrekt. Kontrollbesök på oanmälda byggarbetsplatser där det är oklart vilka som är huvudmän verkar enligt föreningen göras mycket sällan, inte ens efter tips. Enligt fokuserar på beva- randekravet vid kontrollbesöket, dvs. kontroll av historiska uppgifter i perso- nalliggaren, och begär att personalliggaren ska skickas in till i stället för att kontrollera den på plats. Föreningen menar att det ofta är så att inte frågar vilka de verksamma personerna på byggarbetsplatsen är, dvs. man gör ingen avstämning mellan verksamma personer och personerna som är inloggade i personalliggaren. Om man ser till syftet med personalligg- ana borde enligt föreningen det sistnämnda vara fokus vid kontrollbesöken i stället för bevarandekravet. tar upp att företagens erfarenhet ofta är att kontrollanter inte har haft en trevlig attityd under kontrollbe- söket. sägs hota med åtgärder om platschefen motsätter sig att skicka in personalliggaren till och i stället erbjuder hjälp med att ta fram uppgifter bakåt i tiden så att kan kontrollera uppgifterna på plats. menar att kontrollbesök måste samordnas med den kontroll som utförs av gränspolisen, Migrationsver- ket och , annars blir kontrollen inte effektiv. Man fram- håller att det är viktigt att åtgärder vidtas direkt eftersom alla bevis är borta redan dagen efter kontrollen. Vid intervjun med framförs att de har medlemsföre- tag som anser att kontrollerna av personalliggare bara riktas mot skötsamma företag medan de oseriösa företagen kommer undan eftersom de inte fångas upp av systemet. Byggindustrier skulle gärna se att gjorde fler personalliggarkontroller, särskilt på byggarbetsplatser som inte har anmälts till . De menar att det inte borde vara svårt att hitta företag som inte följer reglerna för personalliggare. Enligt dem är urvalet skevt ef- tersom de företag som för personalliggare i princip vill göra rätt. Deras upp- fattning är att det huvudsakligen är företag som inte för personalliggare som agerar i strid med andra regler. De nämner också att de inte får veta hur urvalet av företag som ska besökas går till. Byggindustrier tar vid intervjun också upp svårigheterna med att kontrollera en byggarbetsplats som inte är avgränsad på samma sätt som en verksamhetslokal. kan inte göra så mycket om någon springer iväg när man kommer dit på kontrollbesök. Byggindustrier påpekar även att det finns särskilda svårigheter med att kontrollera bostadsrättsför- eningars fastigheter. Enligt uppgifter görs inte så många kon- trollbesök på byggarbetsplatser i sådana fastigheter, eftersom kontrollerna tar stora resurser i anspråk. Detta är enligt Byggindustrier inte tillfreds- ställande. Enligt vad medlemsföretagen har framfört till Byggindustrier fun- gerar kontroll av personalliggarna huvudsakligen bra numera; kontrollanterna är tydliga och bemöter företagen på ett bra sätt. Byggindustrier var ett problem i början att inte hade lärt sig bygg- Detta problem finns dock inte längre. En fråga där det har varit friktion mellan och byggföretagen är enligt Byggindustrier vad bevarandekravet innebär för kontrollen. Byggindustrier anser att det är oklart hur långt tillbaka i tiden Skat- teverket får granska personalliggaren vid ett kontrollbesök. verkets kontrollanter begärt att personalliggaren ska mejlas till dem efter ett kontrollbesök för att de ska kunna kontrollera om bevarandekravet är uppfyllt. Här behövs det enligt Byggindustrier transparens och enhetlighet i Medlemsföretagen upplever det som att kontrollanterna vill sätta dit dem när de inte nöjer sig med att granska hur personalliggaren är förd Byggindustrier skulle vilja att alltid skrev motiverade beslut efter en kontroll, även när beslutet innebär att företaget på grund av befrielse eller av andra skäl inte får en kontrollavgift. Då skulle systemet bli Beslutet bör också alltid skickas till företaget, inte lämnas på Företagen skulle få mer kunskap på det sättet, vilket skulle vara till hjälp även för som också kunde få goodwill av att syste- met upplevs som transparent. 4.2.3 Övriga näringslivsorganisationer Företagarna Företagarna uppger vid intervjun att deras medlemmar som ger kontrollanter ganska högt betyg. Medlemmarna tycker att kontrollanterna är hjälpsamma och serviceinriktade. Dock är det många av deras medlemmar som känner sig misstänkliggjorda genom de oanmälda kontrollbesöken.112 Fö- retagarna anser att det är ett problem att regelverket är sådant att måste ta ut en kontrollavgift även vid misstag. De menar att detta leder till att agerar polisiärt och därmed riskerar sitt förtroende hos företagen. För att seriösa företag inte ska drabbas av kontrollavgifter för misstag anser Företagarna att reglerna borde kunna ändras så att endast får göra oanmälda kontrollbesök när det finns skäl att misstänka att ett företag fuskar. De framför vidare att det i och för sig är rimligt att ofta gör åter- besök hos företag, men invänder mot att vissa skötsamma företag blir kontrol- lerade väldigt ofta. Vid intervjun framför Småföretagarna att de anser att gör för få kontroller. De berättar att deras medlemmar har lämnat både positiva och ne- 112 Uppgifterna bekräftas av Företagarna vid utfrågningen. gativa synpunkter på kontroll. En allmän uppfattning hos med- lemmarna är att det ofta är de seriösa företagen som får kontrollavgifter medan de oseriösa inte kontrolleras.113 Småföretagarna anser att bör informera vid första kontrollbe- söket i stället för att besluta om en kontrollavgift direkt när man hittar felak- tigheter. De för fram att den s.k. Rättviksmodellen för livsmedelstillsyn som tillämpas av vissa kommuner skulle kunna tillämpas även av vid kontroll av personalliggare. Enligt Småföretagarna har metoden – som bl.a. innebär information och diskussion om åtgärder i ett första steg – höjt kompe- hos företagen och fått dem att följa reglerna i större utsträckning. Det är enligt Småföretagarna viktigt att börja med information eftersom små före- tag inte alltid känner till reglerna så bra när de startar verksamheten. Infor- mation uppges också vara bra för företagare som inte är så duktiga på svenska. uppger sig vid intervjun ha förstått att antalet kontroller av personalliggare har minskat kraftigt sedan systemet infördes. Svenskt Närings- liv menar att dagens regelsystem tillhandahåller andra verktyg än kontroll av personalliggare som kan använda för att granska företag och för- hindra skatteundandragande.114 4.3Arbetstagarorganisationers synpunkter på kontrollbesöken Vid intervjun framför Handels att frisörföretagen i allmänhet var noga med att följa reglerna när kraven på personalliggare började gälla, eftersom de var in- ställda på att kunde komma på besök. Enligt Handels gör Skatte- verket numera inte kontroller lika ofta, och det förekommer en hel del fusk. Därför är det viktigt att gör fler kontrollbesök, menar . Ett annat problem som nämns är att det inte alltid är rätt företag som kon- trolleras. Man anser att de oseriösa företagen får besök av i mindre utsträckning än de seriösa. Enligt Handels borde därför förändra urvalet av företag som ska kontrolleras. I stället för stora företag med många anställda borde i större utsträckning inrikta sig på företag som har redovisat få eller inga anställda. Då skulle förmodligen hitta mer fusk. 113Uppgifterna bekräftas av Småföretagarna vid utfrågningen. 114Uppgifterna bekräftas av vid utfrågningen. Vid intervjun framhåller att man efterfrågar samverkan mellan och andra berörda myndigheter. Enligt borde också flera myndigheter göra gemensamma kontroller för att komma åt fusket i byggbranschen. tar upp att vid personalliggarkontrollen i princip bara får kontrollera vilka personer som är verksamma på en byggarbetsplats och jämföra med personalliggare samt kontrollera att bevarandekravet är upp- fyllt. förordar därför i stället den s.k. Nackamodellen där det gjordes ett försök med samverkan mellan myndigheter. Byggherren betalade då inte för utfört arbete förrän alla skatter och sociala avgifter var betalda av entrepre- nörerna. framhåller att svenska byggföretag är seriösa men utsätts för illojal konkurrens från oseriösa utländska aktörer. Enligt krävs det bättre kontroll över dessa aktörer om den svenska modellen ska hålla. För att få bort de oseriösa företagen krävs det åtgärder som kostar lite mer och i viss mån hindrar företagandet, menar . anser att det är svårt att veta om ett företag är seriöst eller inte, vilket inte minst visar sig vid upphandling av offentliga projekt, och efterfrå- gar mer kunskap i den frågan. Det nämns att har tagit fram in- formation som man kan använda för att bedöma företag och att den stora branschgruppen har tagit fram riskfaktorer. Den bild som Byggcheferna ger vid intervjun är att personal inte har haft så stor kunskap om de förutsättningar som råder på byggarbetsplatser. Det nämns också att bara pratar med platsledningen vid sina kon- trollbesök och inte med övrig personal. Enligt Byggcheferna finns det andra personer, t.ex. skyddsombud, som kan ge relevant information till Skattever- ket. Om skyddsombuden fick information i förväg om att en kontroll kommer att ske skulle de också kunna förbereda sig. Ett stort problem enligt Byggcheferna är att inte hittar oseriösa företag, eftersom dessa inte anmäler sin verksamhet till . som har blivit påkomna kan enkelt starta om sin verksamhet i nytt namn. Byggcheferna skulle vilja att kopplades in när oseriösa företag uppdagas, eftersom den myndigheten har större befogenheter än . Byggcheferna anser att utredningar ofta görs för sent för att ha avsedd verkan; företaget kan ha försvunnit och startat om i ny regi. Byggcheferna upplever också att information om hur uppgif- terna i personalliggaren används är bristfällig. I vissa fall kan personalen på byggarbetsplatsen bli misstänksam mot hur systemet används när de saknar På vissa byggarbetsplatser är platsledningen dåligt infor- merad om systemet och har därför svårt att svara på frågor om personallig- garna från personal och underleverantörer. Byggcheferna föreslår därför att ska börja informera arbetstagarna om personalliggarsystemet vid sina kontrollbesök. Vid intervjun framkommer att på central nivå inte har hört talas om några kontroller av personalliggare. Man förklarar det med att det antingen inte görs så många kontroller eller att de genomförs på ett sådant sätt att montörerna inte märker dem. uppger att det förekommer att arbetsgivare vill använda personalliggare för andra ändamål, exempelvis för att lägga in hälsouppgifter i de digitala systemen, vilket man motsätter sig från fackligt håll. Enligt förbundet är det därför viktigt att kontrollen av personalliggare är en myndighetsuppgift och inte en arbetsgivarfråga så att systemen endast an- vänds för det ändamålet. Förbundet anser att det också är viktigt att Skattever- ket har tillräckliga resurser för kontrollen. Vid intervjun framkommer att upplever det som att Skatte- verkets kontroller har minskat och att man anser att kontrollerna borde vara fler. Synen på antalet kontroller kan dock enligt förbundet ha påverkats av att måleriarbeten på byggarbetsplatser har korta hålltider, dvs. kontroller kan ha gjorts när inga målare var på plats. Enligt förbundet är det inte ovanligt att renodlade måleriarbeten understiger fyra prisbasbelopp, vilket innebär att fö- retaget inte är ansvarigt för att tillhandahålla utrustning för personalliggare. anser att det finns en stor okunskap om kravet på perso- nalliggare bland byggherrar som inte är byggföretag. Därför menar förbundet att borde rikta in sig på kontroller av sådana byggherrar, t.ex. bostadsrättsföreningar som inte har kunskap om kravet på personaliggare. anser också att borde välja att göra kontroller på byggarbetsplatser där entreprenörskedjorna är långa. Det nämns även att behöver öka sin information om personal- liggarsystemet. upplever ibland att inte reagerar på tips. I ett fall kontaktade ombudsmannen det lokala skattekontoret med ett tips, men det ledde inte till någon kontroll.