eunbil · H70N4CE875 · 2019-09-30 00:00:00 — Kommenterad dagordning för rådets möte för rättsliga och inrikes frågor (RIF) den 7–. Godkännande av dagordningen (Sr , Sr ) Se bifogad preliminär dagordning. (ev.) Godkännande av A-punkterna (Sr , Sr ) a)Lista över icke lagstiftande verksamhet b)Lista över lagstiftande verksamhet (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8i fördraget om Europeiska unionen) Det har ännu inte presenterats någon A-punktslista. 3.EU:s åtgärder mot korruption (Sr ) =Diskussion Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet avser att ministrarna ska diskutera EU:s åtgärder mot korruption. Dokument: Det har inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandlad vid samråd med : - behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: - Bakgrund har angett skyddet av EU:s gemensamma värden och rättsstatsprincipen som en huvudprioritering under sitt ordförandeskap. Två saker som särskilt lyfts fram är förordningen om villkorlighet mellan mottagande av EU-medel och respekt för rättsstatsprincipen och arbetet för att bekämpa korruption. Ordförandeskapet avser att ministrarna på ska diskutera den framtida inriktningen på EU:s arbete mot korruption. Ordförandeskapet tänker sig att ministrarna i huvudsak ska diskutera: -Om det finns behov av en EU-strategi eller handlingsplan för att säkerställa ett koordinerat, heltäckande och sammanhållet arbete på korruptionsområdet. -Hur EU mer effektivt kan använda den information som samlas in av andra internationella organ som övervakar korruption. Vilket mervärde skulle en horisontell övervakning och utvärdering från EU:s sida kunna ha, exempelvis när det gäller att stärka det ömsesidiga förtroendet och samarbetet mellan medlemsstaterna? -Hur EU kan stärka sin roll i det globala arbetet mot korruption. Ska EU bli fullvärdig medlem i antikorruptionsorgan Greco (Gruppen av stater mot korruption). Ordförandeskapet framhåller vikten av att bekämpa korruption och att det finns en stark koppling mellan korruptionsbekämpning och att stärka rättsstatsprincipen. EU:s nuvarande arbete på området beskrivs som fragmentiserat och i avsaknad av en lämplig övervakningsmekanism. bör ge stöd till prioritering av åtgärder för att skydda EU:s gemensamma värden och rättsstatsprincipen och framhålla att övervakning av korruption bör vara en viktig del av den fördjupade granskningen för rättsstatsprincipen. En låg grad av korruption är en av grundförutsättningarna för en rättsstat och för ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna i EU. anser att det får utvärderas om det finns behov av en från den granskningen separat övervakningsfunktion för just korruptionsfrågor. anser att det kan finnas fördelar med att utveckla EU:s arbete på korruptionsområdet i form av en handlingsplan. Fokus i en sådan handlingsplan bör vara det konkreta operativa arbetet. anser att det är viktigt använda sig av redan existerande verktyg, men att det är lika centralt att utvärdera och förbättra dem för att öka effektiviteten. stödjer nya initiativ som är operativa, möter konkreta behov och som kan tillföra ett reellt mervärde i kampen mot korruption. Samarbetet med andra internationella organisationer borde kunna utvecklas och EU borde kunna använda den omfattande informationen som man exempelvis får från antikorruptionsorgan Greco för att utveckla och konkretisera sitt eget arbete. Ett sätt för EU att ta arbetet mot korruption vidare kan vara ett fullvärdigt medlemskap i . Innan ett sådant steg tag krävs emellertid att kommissionen gör en kvalificerad analys av konsekvenserna, både på det ekonomiska och på det rättsliga området. Det bästa sättet för EU att visa internationellt ledarskap är att visa att de åtgärder som vidtas på EU-nivå och i medlemsstaterna verkligen har effekt på korruptionen. 4.Eurojust: förstärkning av kampen mot gränsöverskridande brottslighet (Sr ) a)Slutsatser om Eurojust =Antagande Avsikten med behandlingen i rådet Antagande av rådets slutsatser. behandlad vid samråd med : - behandlad vid överläggning med, eller information till, riksdagsutskott: - Ett utkast till rådsslutsatser om Eurojust har tagits fram i rådsarbetsgrupp. Avsikten är att slutsatserna ska antas av rådet vid den 7–och sedan publiceras i Europeiska unionens officiella tidning. Slutsatserna innehåller bl.a. skrivningar om Eurojusts viktiga roll inom rättskedjan och för koordinering och rättsligt samarbete. Rådet är tillfreds med att Eurojust har ingått nya samarbetsavtal med och och att förhandlingarna om ett samarbetsavtal med har slutförts. Rådet välkomnar även det samarbetsavtal som ingåtts med . Rådet framhåller betydelsen av samarbete mellan Eurojust och andra EU-organ och EU- byråer, såsom och . Rådet uppmanar Eurojust att upprätta en nära förbindelse med Eppo så snart denna myndighet inlett sin verksamhet, bland annat genom att dela med sig av sin expertis i samordningen av och stödet till komplexa gränsöverskridande utredningar och förbindelser med stater utanför EU. Ett samarbetsavtal mellan Eppo och Eurojust bör ingås . Rådet välkomnar att Eurojusts antiterrorismregister togs i drift . I detta register sammanförs rättslig information om utredningar och åtal i kampen mot terrorism från EU:s alla medlemsstater. Registret kommer att göra EU:s och dess medlemsstaters kamp mot terrorism mer effektiv. Rådet anser slutligen att Eurojust bör ges mer tillräckliga resurser, bland annat för att gynna de nätverk som är beroende av Eurojusts budget, för att säkerställa att Eurojust fungerar väl som en viktig aktör inom EU:s säkerhets- och straffrättskedja och för att säkerställa den fortsatta utvecklingen av dess viktiga och strategiska och operativa arbete. var ett av de länder som tog initiativet till Eurojusts inrättande 2002. Verksamheten består främst i att förbättra samordningen av utredningar och åtal i medlemsstaterna i samband med grov gränsöverskridande brottslighet. Eurojust har även samarbeten med länder utanför EU samt hanterar sekretariaten för (), the Network of National Experts on Joint Investigation Teams () och Network for investigation and prosecution of genocide, crimes against humanity and war crimes (). kan ställa sig bakom rådets slutsatser. Om diskussion gällande resurser till Eurojust skulle uppkomma bör påtala att slutsatserna inte får föregripa MFF- förhandlingen och stödja att ytterligare medel tillförs Eurojust genom omprioriteringar inom EU:s befintliga budgetramar. b)Rättsligt terrorismbekämpningsregister =Föredragning av Eurojust Avsikten med behandlingen i rådet Presentation av Eurojust om ett lanserat antiterrorismregister. Dokument: Det har inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandlad vid samråd med : - behandlad vid överläggning med, eller information till, riksdagsutskott: - trädde ett nytt antiterrorismregister vid Eurojust i kraft (Judicial Counter-Terrorism Register). Registret syftar till att stärka det rättsliga samarbetet mellan medlemsstater i kampen mot terrorism och till att förbättra säkerheten. I registret centraliseras viktig rättslig information som ska göra det möjligt att se samband mellan utredningar och åtal mot terrormisstänkta. Registret ska förvaltas av Eurojust och kunna ge proaktivt stöd till nationella rättsliga myndigheter. Den centraliserade informationen avses hjälpa åklagare att identifiera misstänkta och aktivt samordna gränsöverskridande brottsutredningar. Alla medlemsstater uppmanas nu att registrera information om misstänkta och om pågående ärenden. Arbetet med registret påbörjades efter ett initiativ av , , , , , och efter terroristattackerna i . Elektroniska bevis (Sr ) a)Förhandlingar om ett avtal mellan och om gränsöverskridande tillgång till elektroniska bevis Avsikten med behandlingen i rådet Dokument: Det har inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: 9114/19, 9116/19, 6569/19, 6102/2019, 6102/2019 ADD 1, 9418/2018 och Fakta-PM (2017/18:FPM88). behandlad vid samråd med : , och behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: information till justitieutskottet , och . Rådet beslutade om allmän inriktning avseende kommissionens förslag till en förordning om e-bevisning respektive ett direktiv om juridiska representanter respektive . Trepartssamtalen med förväntas inledas tidigast . En fråga som aktualiserades under förhandlingarna om förordningen är hur man ska hantera de motstridiga skyldigheter som kan uppstå för vissa tjänsteleverantörer med hänsyn till att de kan vara underkastade såväl som tredjelands lag, främst amerikansk sådan. En tjänsteleverantör som är etablerad i exempelvis , men erbjuder sina tjänster inom unionen, och som mottar en begäran om utlämnande av uppgifter enligt förslaget till förordning kan vara förhindrad att lämna ut dessa med hänsyn till amerikansk lagstiftning. Vidare har antagit en lag (den s.k. US Cloud Act) som innebär att amerikanska tjänsteleverantörer i regel ska vara skyldiga att följa en begäran från amerikanska myndigheter att lämna ut uppgifter, oavsett var sådana uppgifter finns lagrade. Detta kan komma i konflikt med europeiska regler om bl.a. dataskydd. ger den amerikanska lagen möjligheter att ingå bilaterala avtal med andra stater om bl.a. under vilka villkor myndigheter i andra stater får begära ut elektronisk bevisning direkt från företag i . Den amerikanska lagstiftningen kan således påverka möjligheterna att få tillgång till elektronisk bevisning för de brottsbekämpande myndigheterna i . Mot den bakgrunden beslutade medlemsstaterna vid att ge kommissionen i uppgift att förhandla fram ett EU-gemensamt avtal med på detta område. Enligt mandatet ska de övergripande målen med förhandlingarna med vara att säkerställa att den slutliga utformningen av avtalet tar itu med de lagkonflikter som kan uppstå, att skyddet för bl.a. grundläggande fri- och rättigheter och dataskydd upprätthålls samt att avtalet återspeglar och är förenligt med den slutliga utformningen av e-bevisningslagstiftningen inom EU. De officiella förhandlingarna mellan och har precis kommit igång och några konkreta resultat från förhandlingarna finns således ännu inte att rapportera. I enlighet med det förhandlingsmandat som medlemsstaterna gett till kommissionen så kommer förhandlingarna att föras i nära samråd med medlemsstaterna genom bl.a. möten och återrapportering. b)Förhandlingar om ett andra tilläggsprotokoll till konventionen om it-brottslighet =Lägesrapport Avsikten med behandlingen i rådet Dokument: Det har inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: 9114/19, 9116/19, 6569/19, 6102/2019, 6102/2019 ADD 1, 9418/2018 och Fakta-PM (2017/18:FPM88). behandlad vid samråd med : , och behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: information till justitieutskottet , och . Rådet beslutade om allmän inriktning avseende kommissionens förslag till en förordning om e-bevisning respektive ett direktiv om juridiska representanter respektive . Trepartssamtalen med förväntas inledas tidigast . Parallellt med förhandlingar om tillgång till e-bevisning inom EU pågår ett arbete inom med att ta fram ett andra tilläggsprotokoll till den s.k. Budapestkonventionen (konvention om it-relaterad brottslighet), där bl.a. ungefär samma frågor är tänkta att regleras som i EU-förordningen. Eftersom ännu inte har tillträtt konventionen (eller det första tilläggsprotokollet) får vi enbart delta i förhandlingarna som observatörer. Vid beslutade medlemsstaterna att ge kommissionen ett mandat att förhandla på EU:s vägnar i förhandlingar beträffande det andra tilläggsprotokollet. Enligt mandatet är det övergripande målet för förhandlingsarbetet att säkerställa att tilläggsprotokollet stämmer överens med EU-lagstiftningen särskilt vad gäller utredningsbefogenheter som beviljas parter utanför EU, säkerställa respekten för bl.a. grundläggande fri- och rättigheter, samt vara förenligt med förslaget till förordning om e-bevisning i dess slutliga antagna form. Det anges särskilt att EU inte bör motsätta sig att det i det andra tilläggsprotokollet införs ytterligare skyddsåtgärder och skäl för avslag än i förslaget till förordning om e-bevisning. EU är inte part till konventionen och har precis som endast observatörsstatus och saknar rösträtt. De enskilda medlemsstaterna kommer därför att behöva ratificera tilläggsprotokollet för att bli bundna av det. Ett relativt aktivt förhandlingsarbete pågår just nu av det andra tilläggsprotokollet inom . Förhandlingarna av detta är planerade att pågå fram till slutet av 2020. 6.Europeiska åklagarmyndigheten: inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Lägesrapport från ordföranden. Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. –KOM (2013) 534 Förslag till förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten, och –Faktapromemoria 2013/14:FPM10. behandlad vid samråd med : , , , , , , , , , , , , , , , , , , och . behandlad vid överläggning med, eller information till, riksdagsutskott: JuU), (info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. JuU), (skriftlig info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. KU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU) och (info JuU). Vid Coreper klargjordes genom en vägledande omröstning att det bland de medlemsstater som deltar i Eppo fanns stöd för att ska tillsättas som Europeisk chefsåklagare, vilket stämmer överens med ställningstagande i frågan. Förordningen om inrättandet av Eppo antogs vid . Med undantag för de medlemsstater som valt att på olika sätt stå utanför det straffrättsliga samarbetet – dvs. , och – har samtliga medlemsstater förutom , och anslutit sig till Eppo. Medlemsstater som väljer att stå utanför Eppo-samarbetet har möjlighet att ansluta sig i efterhand. Såsom ej deltagande har inte rösträtt i frågor om inrättandet av Eppo, Avsikten är att myndigheten ska vara operativ /2021. Ett antal juridiska och organisatoriska åtgärder behöver vidtas för att uppnå detta, exempelvis rekryteringen av den europeiska chefsåklagaren, nominering av de europeiska åklagarna, framtagandet av ett ärendehanteringssystem och ombyggnationen av den byggnad där Eppo ska ha sitt säte. Arbetet med att inrätta Eppo har gått långsammare än planerat och bl.a. har utnämningen av den europeiska chefsåklagaren tagit längre än som förutsetts eftersom deltagande medlemsstater och tidigare inte kunnat enas i frågan. Mot den bakgrunden har vissa medlemsstater uttryckt oro för tidplanen, men kommissionen har menat att denna kommer att kunna hållas. Statsministern uttalade i att regeringen avser att föreslå för att ska delta i Europeiska åklagarmyndigheten, Eppo, för att bidra i kampen mot korruption och bedrägerier med EU-medel. Frågan om de nationella förutsättningarna för ett svenskt deltagande i Eppo, inklusive eventuella behov av lagstiftningsarbete och andra åtgärder, bereds inom . 7.EU:s anslutning till : kompletterande förhandlingsdirektiv (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet behandlad vid samråd med : Senaste tillfället som informerades var . Samråd ägde rum och 2012. behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Överläggning med ägde rum och utskottet har därefter informerats löpande. Senaste tillfället var . har sedan medlemskapsförhandlingarna drivit frågan om EU:s anslutning till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). Efter ikraftträdandet av Lissabonfördraget följer det av artikel 6.2 i att EU ska ansluta sig till . har återkommande tydligt uttryckt önskemål om en anslutning, bl.a. genom att ge tillkänna att regeringen ”med all kraft bör verka” för en sådan (bet. 2000/01:KUU1). Förhandlingarna om EU:s anslutning till inleddes mellan EU och . Kommissionen förhandlade för EU:s räkning på grundval av ett bemyndigande med förhandlingsdirektiv som antogs av rådet . Vid rådsmötet den 26–beslutade rådet att komplettera sina förhandlingsdirektiv. nåddes en överenskommelse på förhandlarnivå mellan samtliga konventionsparter och EU om de texter som skulle reglera anslutningen. begärde kommissionen att skulle yttra sig över om avtalsutkastet kunde anses förenligt med . yttrande presenterades och innehöll en rad olika invändningar. slog i yttrandet fast att utkastet till anslutningsavtal inte är förenligt med unionsrätten. Efter att underkände utkastet till anslutningsavtal har arbetet inriktats på att internt inom EU försöka hitta lösningar på domstolens invändningar. Arbetet har bedrivits på så vis att kommissionen har tagit fram förslag till lösningar på domstolens invändningar. Dessa förslag har sedan successivt diskuterats i rådsarbetsgrupp. sammanfattade slutligen kommissionen dessa förslag och diskussioner i en promemoria med ett förslag till helhetslösning på domstolens samtliga invändningar. invändningar mot utkastet till anslutningsavtal rör bl.a. den s.k. medsvarandemekanismen, inklusive frågan om solidariskt ansvar, förfarandet för förhandsgranskning och bristande behörighet på området för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Helhetslösningen innebär att det föreslås ändringar i utkastet till anslutningsavtal och i den tillhörande förklarande rapporten som är nödvändiga för att utkastet ska vara förenligt med och som bedöms kunna möta invändningar. Vid det senaste mötet i rådsarbetsgrupp diskuterades ett underlagsdokument i form av en Presidency Note (noteringen). I noteringen välkomnas kommissionens förslag till helhetslösning inklusive kommissionens åsikt att utkastet till anslutningsavtal endast bör ändras i den utsträckning som krävs för att ta itu med de invändningar som uttryckt i sitt yttrande, med beaktande av utvecklingen av domstolens rättspraxis. I noteringen anges vidare att rådsarbetsgruppen noterar att beslutet om bemyndigande till kommissionen är i kraft och att rådet får ge kommissionen kompletterande direktiv. Av noteringen framgår att rådsarbetsgruppen kommit överens om några ytterligare element som kommissionen ska ta i beaktande vid återupptagandet av förhandlingarna med Europarådsstaterna. Till noteringen finns två bilagor. Den ena bilagan utgör kompletterande förhandlingsdirektiv och återspeglar i allt väsentligt kommissionens förslag till helhetslösning. Den andra bilagan innehåller en ickeuttömmande uppräkning av frågor som bör omfattas av de EU-interna regler som krävs med anledning av anslutningen till . Avsikten är att diskussionen om framtagandet av interna regler ska fortsätta i rådsarbetsgruppen parallellt med förhandlingarna i . Noteringen har klassificeringen ”EU RESTRICTED” eftersom den rör förhandlingar med tredje land. Noteringen behandlades i Coreper . Rådet inbjuds att uttrycka sitt stöd för ett snabbt återupptagande av förhandlingarna om anslutningsavtalet mellan EU och , att anta kompletterande förhandlingsdirektiv som finns i bilaga 1 till noteringen i enlighet med artikel 218 FEUF och att notera utfallet av diskussionerna inom rådsarbetsgruppen och Coreper såsom det beskrivs i noteringen, och särskilt de grundläggande elementen och principerna avseende de framtida interna reglerna. övergripande målsättning är att anslutningen ska ske och att den ska bidra till att stärka såväl den enskildes ställning som och . Den enskildes ställning stärks genom att anslutningen skapar en mekanism för extern kontroll av att åtgärder av EU:s institutioner och organ är förenliga med de grundläggande fri- och rättigheterna enligt . bör uttrycka sitt stöd för ett snabbt återupptagande av förhandlingarna om anslutningsavtalet mellan EU och . Regeringen bedömer att de lösningar som föreslås i de kompletterande förhandlingsdirektiven är förenliga med övergripande målsättning i förhandlingarna och nödvändiga med anledning av yttrande och efterföljande praxis. bör därför ställa sig bakom ett antagande av de kompletterande förhandlingsdirektiven. bör vidare ställa sig bakom att rådet noterar utfallet av diskussionerna inom rådsarbetsgruppen och Coreper såsom det beskrivs i noteringen, och särskilt de grundläggande elementen och principerna avseende de framtida interna reglerna. Se vidare i bifogad rådspromemoria. Grundläggande rättigheter (Sr ) a)Slutsatser om EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna : lägesrapport och det framtida arbetet Avsikten med behandlingen i rådet: Dokument: ST 12357 2019 INIT behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: informerades skriftligen i frågan . EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan) blev i och med Lissabonfördragets ikraftträdande rättsligt bindande. Kommissionen antog en strategi för EU:s konkreta tillämpning av stadgan av vilken framgår att kommissionen ska ta fram rapporter om tillämpning av stadgan. Även för grundläggande rättigheter tar fram rapporter om grundläggande rättigheter. Rådet har , som svar på dessa rapporter, antagit rådsslutsatser om stadgan. kunde slutsatserna dock inte antas pga. oenighet gällande skrivningar om bl.a. hbtqi-frågor. Inför framtagande av utkast till rådsslutsatser presenterade det finländska ordförandeskapet (FI ORDF) ett diskussionspapper med frågor till medlemsstaterna angående implementeringen av stadgan. Svaren på frågorna har sammanställts och ligger till grund för utkastet till rådsslutsatser. Utkastet till rådsslutsatser fokuserar på implementeringen av stadgan med anledning av stadgans tioårsjubileum. I utkastet till rådsslutsatser uppmanas olika intressenter, såsom rådet och medlemsstaterna, kommissionen, för grundläggande rättigheter och civila samhället, till att på olika sätt bidra till implementeringen av stadgan inom sina respektive kompetensområden. Regeringen avser att ställa sig bakom antagandet av utkastet till rådslutsatser om implementeringen av stadgan. Vid behov avser regeringen betona civila samhällets roll för genomdrivandet av grundläggande rättigheter. Regeringen anser det vara viktigt att säkerställa efterlevnaden av stadgan samt att alla medlemsstater har ett ansvar att säkerställa att nationell lagstiftning och policy är i enlighet med stadgan. b)Utmaningar vad gäller grundläggande rättigheter 2020 och därefter =Diskussion med direktören för byrån för grundläggande rättigheter (FRA) Avsikten med behandlingen i rådet: Dokument: ST 12352 2019 INIT Meningsutbyte med direktören för för grundläggande rättigheter (FRA) utifrån ett bakgrundspapper som tar upp utmaningar med grundläggande rättigheter 2020 och framåt utifrån slutsatser och analyser från FRA. Bakgrundspappret lyfter bl.a. risker som digitaliseringen och artificiell intelligens för med sig vad gäller skyddet för grundläggande rättigheter. Även bristen på förtroende för myndigheter bland offer för hatbrott lyfts fram. Regeringen välkomnar denna diskussion. 9.Bedömning av uppförandekoden om hatpropaganda på nätet (Sr ) =Lägesrapport Avsikten med behandlingen i rådet Kommissionen kommer att presentera en lägesrapport med en bedömning av hur arbetet har utvecklats inom ramen för uppförandekoden mot hat (hate speech) på nätet. Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. -Fakta-PM 2017/18:FPM16 Hantering av olagligt innehålla online . Detta FaktaPM rörde kommissionens meddelande (KOM (2017) 555) Hantering av olagligt innehåll online – Mot ett ökat ansvar för onlineplattformar, -Commission recommendation of on measures to effectively tackle illegal content online. behandlad vid samråd med : . berördes inte bara uppförandekoden, utan även de dokument som anges ovan. behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: . berördes inte bara uppförandekoden, utan även de dokument som anges ovan. Kommissionen har tagit initiativ som rör samarbete mellan medlemsstater, civilsamhället och it-företag med global verksamhet i syfte att olagligt innehåll ska tas bort.