rfr · H60WRFR8 · 2019-01-01 00:00:00 — Därutöver redovisades flera andra uppgifter i löptexten med jämförelser med föregående år eller , t.ex. stöd, antalet biografsalonger i landet, tjänster för textning och syntolk samt antal exporterade filmer. Det går att härleda vilka mått som följer upp de mål som återspeglas i underrubrikerna. I samtliga budgetpropositioner –2018 har måtten för ursprungsområde för premiärsatta långfilmer på biograf, textade och syntolkade visningar på biograf och andel kvinnor som fått produktionsstöd till lång spelfilm funnits med. I budgetpropositionen redovisas många insatser, t.ex. stödgivning till biografer och att en särskild konsulent för barn- och ungdomsfilm återinrättats. Flera resultat redovisas också, dock något färre än antalet insatser. Exempelvis redovisas antal biografbesök, export av svensk film och andel kvinnor och män i nyckelroller. Dessa resultat är beskrivningar av tillstånd inom området, som delvis kan relateras till statliga insatser, dock utan att regeringen redovisat att de föranletts av insatser. När det gäller budgetpropositionen redovisade regeringen att de aktiva insatser och det strategiska arbete som genomförts av under för att stärka jämställdheten har gett resultat. Därutöver redovisade regeringen i likhet med resultatredovisningen något fler insatser än resultat. Detta gäller även för de övriga undersökta budgetpropositionerna. Det finns även i de äldre undersökta budgetpropositionerna exempel på när regeringen redovisat insatsernas uppnådda resultat. Exempelvis redovisade regeringen i budgetpropositionen att analyser visade att 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 stöden till distribution och visning är bättre anpassade till behoven . I budgetpropositionen redovisade regeringen att det nya automatiska förhandsstödet inte hade uppfyllt syftet, dvs. medel till svensk långfilmsproduktion och att stödja filmer med en stark Ett annat exempel är att digitaliseringen av biograferna hade bidragit positivt till ett ökat och mer flexibelt utbud av film i hela landet. Regeringens analys och slutsatser Regeringens samlade bedömning i budgetpropositionerna –2018 var att resultaten av de statliga insatserna är i linje med den inriktning som har fastställts för filmpolitiken. I analys- och slutsatsavsnitten redovisades ingen koppling till de nationella kulturpolitiska målen. Regeringen bedömde i budgetpropositionen att filmavtalets mål (som gällde ) om en jämställd fördelning av produktionsstöd hade synliggjort frågan och gett ett viktigt statistiskt underlag inför det fortsatta ar- betet med en filmpolitik som främjar och upprätthåller jämställdhet och mång- fald i svensk filmproduktion. I budgetpropositionen bedömde regeringen att ge- nom sitt strategiska arbete hade bidragit till att uppfylla filmpolitikens inrikt- ning och mål om jämställdhet och mångfald. Vidare bedömde regeringen i budgetpropositionen att digitali- seringen av biograferna hade bidragit positivt till ett ökat och mer flexibelt utbud av film i hela landet samt lagt grunden för en ökad tillgänglighet till film för personer med funktionsnedsättning, bl.a. genom utvecklingen av ny teknik för syntolkning av film. Regeringen lämnade i budgetpropositionen bedömningen att det fokus på barn och unga som uttalats i filmpolitikens inriktning, film- avtal och i handlingsplan för barn och unga hade fått genomslag i hela organisationen och kom till uttryck i bl.a. satsningar på fler produk- Jämställdhetsarbetet hade, på samma sätt som arbetet med fokus på barn och unga, generellt fått en framträdande plats i arbete både internt och externt. Regeringens bedömde att arbetet gett ett tydligt resultat. Målen för medieområdet antogs 2014. Målen är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 De tidigare målen för medieområdet hade en något annorlunda formulering i fråga om den sista delen. Målen var att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna.39 Bedömningen av resultatet inom medier i budgetpropositionen utgick från •utbetalat presstöd i form av driftsstöd och distributionsstöd, fördelat på antal tidningar •utbetalat utvecklingsstöd fördelat på antal projekt och nyhetstidningar •dagspressens ekonomiska resultat och övergripande utveckling •antalet taltidningar och abonnenter samt kostnadsutveckling •hur allmänhetens tillgång till public service-företagens utbud på olika plattformar utvecklats •hur tillgängligheten till tv-sändningar och public service-företagens utbud för personer med funktionsnedsättning utvecklats •om programföretagen i allmänhetens tjänst har uppfyllt sina public ser- vice-uppdrag enligt bedömning av och tv •utvecklingen när det gäller ärenden om tillstånd respektive registrering av icke tillsynspliktig sändningsverksamhet för radio och tv •antalet ärenden i samt andelen fällande beslut •insatser för att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare och skydda dem mot skadlig mediepåverkan. Regeringen motiverar inte valet av bedömningsgrunderna. Bedömningsgrunderna har varierat i de undersökta budgetpropositionerna. Tre punktsatser har funnits med i samtliga undersökta budgetpropositioner, t.ex. insatser för att stärka barn och unga som medieanvändare och skydda dem mot skadlig mediepåverkan. Någon punktsats har tillkommit medan övriga fått nya formuleringar eller fallit bort jämfört med de tidigare åren. Exempelvis har punktsatsen om antalet ärenden om utgivningsbevis för databaser i budgetpropositionen inte funnits med i övriga undersökta budgetpropositioner. Underrubrikerna i resultatredovisningsavsnittet har sett ungefär likadana ut i de undersökta budgetpropositionerna. Avsnittet har i stort varit upplagt efter bedömningsgrunderna för området. Dessutom har det funnits andra underrubriker som inte ingått i bedömningsgrunderna. I budgetpropositionerna fanns exempelvis underrubriker om forskning och dokumentation om medieutvecklingen, internationellt arbete samt programföretagens 2008/09:1 utg.omr. 17, bet. 2008/09:KrU1, rskr. 2008/09:92. 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 utbud på minoritetsspråk. Därtill analyserades situationen för dagstidningar och andra nyhetsmedier utifrån olika stödinsatser. insatser beskrevs i resultatavsnittet. Inga uttryckliga indikatorer har använts. Följande kvantitativa mått redovisades i budgetpropositionerna – 2019 som treåriga tidsserier: • Utbetalt stöd till tidningar • Stöd fördelat på antal tidningar • sändningar per programkategori • sändningar per programkategori Utgången i granskningsärenden. I budgetpropositionen redovisades dessutom en treårig tidsserie för icke tillståndspliktig sändningsverksamhet och beställ-tv-tjänster. I budgetpropositionen redovisades också treåriga tidsserier för sändningar av Utbildningsradios tv- och radioprogram samt ärenden vid Myndigheten för press, radio och tv. Det fanns några treåriga tidsserier i budgetpropositionerna –2016, t.ex. för antalet taltidningar och taltidningsabonnenter. Ytterligare uppgifter redovisades för två eller i de undersökta budgetpropositionernas löptext. I budgetpropositionen redogör regeringen för många insatser, t.ex. utbetalade drifts-, distributions- och utvecklingsstöd till tidningar samt särskilda villkor i fråga om tillgänglighet. Regeringen redovisar även många resultat, t.ex. antal taltidningar, tillgänglighetstjänster och antalet granskningsärenden. Några resultat är också redovisningar av faktiskt uppnådda resultat av insatser, t.ex. andel av befolkningen som tog del av SVT:s utbud en vanlig vecka samt att ansåg att SR, SVT och UR vid en helhetsbedömning huvudsakligen uppfyllde sina public service-uppdrag . Överlag innehåller resultatredovisningarna i budgetpropositionerna –2018 många insatser och resultat. De flesta resultaten är beskrivningar av tillstånd snarare än faktiskt uppnådda resultat orsakade av insatser. 40 och prenumeranter redovisades (2014–2017) i budgetpropositionen . 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 förekommer dock; t.ex. redogör regeringen för bedömningar i samtliga undersökta budgetpropositioner. I budgetpropositionen redovisades att avskaffandet av avgiften för fastställande av åldersgränser för film på bio samt utvidgningen av ledsagarregeln till , som trädde i kraft , bidragit till ett större utbud av film på bio för barn och unga. I budgetpropositionen redovisade regeringen att den nya taltidningsmodellen ledde till att fler dagstidningar gavs ut som taltidningar och till betydligt lägre kostnader för staten . Regeringens analys och slutsatser Regeringen lämnade i budgetpropositionerna en övergripande bedömning av vad som bidragit till att nå målen för medieområdet. Exempelvis bedömde regeringen i budgetpropositionen att de statliga insatser som gjorts på medieområdet hade bidragit till att målen för mediepolitiken i stort uppnåddes. I budgetpropositionerna fanns ingen motsvarande övergripande bedömning av målen. Dock fanns i samtliga undersökta budgetpropositioner bedömningar av vad som bidragit till att nå vissa delar av målen. Exempelvis bedömde regeringen i budgetpropositionen att presstödet och utvecklingsstödet, stödet till taltidningar samt programföretagen (SR, SVT och UR) bidrar till att uppfylla de mediepolitiska målen om att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet. I budgetpropositionen bedömde regeringen bl.a. att stödet till taltidningar fyller viktiga demokratiska funktioner i samhället och bidrar till att uppfylla det mediepolitiska målet om tillgänglighet. Regeringen lämnade i budgetpropositionen generellt färre bedömningar än senare år. Målet för alla statliga beslut och insatser är att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Målet antogs av 2014. I avsnittet politikens inriktning i budgetpropositionen angavs tre prioriteringar inom ramen för det övergripande ungdomspolitiska målet: etablering i arbets- och samhällslivet (arbete, utbildning och bostad), ungas fritid, organisering och välmående samt ungas makt och delaktighet. var regeringens prioriteringar inom ungdomspolitiken egen försörjning, psykisk hälsa och inflytande. Därför utgick resultatuppföljningen från dessa tre prioriterade områden. 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 Ett antal indikatorer användes som bedömningsgrunder i budgetpropositionerna –2019: •Andel unga (16–) som inte studerar och inte har fullföljt en utbildning motsvarande minst 2-årig gymnasieutbildning •Andel unga (15–) som varken arbetar eller studerar •Mediantid i arbetslöshet bland unga inskrivna på Arbetsförmedlingen (16– ) •Andel unga (20–) som bor kvar i föräldrahemmet •Andel unga (16–) som bedömer sitt allmänna hälsotillstånd som bra. Förutom dessa indikatorer presenterades i budgetpropositionen bedömningsgrunder relaterade till •ungas politiska intresse och engagemang •ungas förtroende för och regeringen. Även i övriga undersökta budgetpropositioner användes andra underlag som bedömningsgrunder. Regeringen uppger att urvalet av bedömningsgrunder har sitt ursprung i de tre prioriterade områden som finns för ungdomspolitiken. I budgetpropositionen uppgavs att bedömningsgrunderna utgick från statistik inom de tidigare fem huvudområdena för analys (utbildning och lärande, arbete och försörjning, hälsa och utsatthet, inflytande och representation samt kultur och fritid) samt rapporter från Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF). Regeringen uppger att uppgifterna för respektive indikator har hämtats från olika myndigheters register och finns sammanställda på MUCF:s webbplats Ung . Uppgifter till de bedömningsgrunder som presenteras har hämtats från studier och rapporter som bl.a. tas fram inom ramen för det ungdomspolitiska uppföljningssystemet samt genom särskilda uppdrag. Strukturen i budgetpropositionerna –2019 skiljer sig från andra områden inom utgiftsområdet, eftersom det förutom resultatavsnittet finns ett separat avsnitt för resultat från insatser inom ungdomspolitiken. I budgetpropositionerna –2019 presenterades resultat för de tre prioriterade områdena inom det övergripande ungdomspolitiska målet, som regeringen beslutade om i budgetpropositionen : •ungas etablering i arbets- och samhällslivet (främst arbete, utbildning och bostad) •ungas fritid, organisering och välmående •ungas makt och delaktighet. 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 De tre prioriterade områdena utgjorde också underrubriker i budgetpropositionerna –2019. I budgetpropositionerna –2019 användes även samtliga indikatorer som underrubriker. I budgetpropositionen följde underrubrikerna de tidigare fem huvudområdena. I budgetpropositionerna –2019 redovisades de indikatorer som utpekats som centrala för området uppdelat på kön, utrikes födda etc. och vissa uppgifter redovisades . Till exempel finns en tabell med uppgifter om andel unga som varken arbetar eller studerar som går tillbaka ända till 2007. I budgetpropositionen presenterade regeringen inga uttryckliga indikatorer för området, men flera möjliga indikatorer redovisades i resultatavsnittet, bl.a. andel sysselsatta och arbetslösa ungdomar. Fler och fler av indikatorerna uppdelat på kön, utrikesfödda etc. presenterades i tabellform i budgetpropositionerna –2019. , i budgetpropositionen , presenterades indikatorerna i löptexten. I budgetpropositionen påpekade regeringen att det saknades statistik för vissa uppgifter och att något mått ändrats, vilket gjorde att tidigare presenterade siffror inte var direkt jämförbara. I budgetpropositionen redogör regeringen för många insatser, t.ex. olika tillsättningar av utredningar och lämnade uppdrag. Regeringen redovisar också många resultat varav en del utgörs av uttryckliga indikatorer, som t.ex. andel unga som varken arbetar eller studerar. Indikatorerna och de flesta redovisade resultaten är kopplade till målen eller områdets tre prioriterade områden men är beskrivningar av tillstånd snarare än faktiskt uppnådda resultat till följd av insatser. Det finns dock några resultat som är redovisningar av faktiskt uppnådda resultat av insatser. Ett exempel är att organisationsbidraget enligt MUCF:s rapport bl.a. visade att organisationerna anser att bidraget ger effekter på individnivå, såsom att trygga mötesplatser och gemenskap ger medlemmarna möjlighet att växa i olika förtroendeuppdrag och andra roller. Resultatredovisningarna i budgetpropositionerna –2018 innehåller även de många insatser och resultat, där de flesta resultaten är beskrivningar av tillstånd. Det har förekommit att regeringen redovisat faktiskt uppnådda resultat orsakade av insatser. Till exempel redovisade regeringen i budgetpropositionen att MUCF:s arbete med att nå gruppen med begränsade möjligheter 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 hade gett goda resultat genom plus-programmets insatser. propositionen redovisade regeringen exempelvis att uppdraget åt MUCF och –2016 har inneburit att en väl fungerande och utvecklande samverkan uppstått mellan myndigheterna och att man lärt sig av varandra när det gäller bl.a. metoder och uppföljning. Regeringens analys och slutsatser Regeringen lämnade i budgetpropositionen en övergripande bedömning av delar av målet, nämligen att unga i i många avseenden har goda levnadsvillkor samt att ungas hälsa generellt är god, särskilt i jämfö- relse med andra länder. Regeringen menade dock att ett antal utmaningar som påverkar goda levnadsvillkor, makt och inflytande kvarstår. I avsnittet presenterades därefter insatser som vidtagits för att uppnå prio- riteringarna inom området, t.ex. att MUCF fått i uppdrag att fungera som stöd för personalen i den öppna fritidsverksamheten genom att erbjuda fortbildning och kunskapshöjande insatser (budgetpropositionen ) och att reger- ingen tillsatt en strategi för unga som varken arbetar eller studerar (budget- Regeringen lämnade i budgetpropositionerna ingen övergripande bedömning av måluppfyllelsen. Regeringen redovisade i analys- och slutsats- avsnittet insatser och till viss del bedömningar av de tre prioriterade områdena egen försörjning, inflytande och psykisk hälsa. I budgetpropositionen konstaterade regeringen att unga kvinnor och unga män står inför ett antal utmaningar som påverkar deras möjligheter till goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhälls- 2.7.13 Politiken för det civila samhället Målet för politiken för det civila samhället antogs 2010. Målet är att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin ska förbättras. ska ske i dialog med det civila samhällets organisationer genom att • utveckla det civila samhällets möjligheter att göra människor delaktiga ut- ifrån engagemanget och viljan att påverka den egna livssituationen eller • stärka förutsättningarna för det civila samhället att bidra till samhällsut- vecklingen och välfärden både som röstbärare och opinionsbildare och med en mångfald verksamheter • fördjupa och sprida kunskapen om det civila samhället. 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen sker med utgångspunkt i målet för politiken för det civila samhället och de sex principer som 2010 angavs som centrala inom politikområdet. Principerna fastställdes i i och med beslutet om propositionen En politik för det civila samhället. I propositionen finns angivet hur politiken kan följas upp utifrån de sex principerna. De sex principerna benämns ”resultatindikatorer och bedömningsgrunder”: 1.Självständighet och oberoende – insatser för att värna det civila samhällets självständighet och oberoende. 2.Dialog – insatser för att besluts- och beredningsprocesser inom olika områden ska omfatta dialog med det civila samhället. 3.Kvalitet – förutsättningar för det civila samhället att verka i rollen som utförare och ingå partnerskap med det offentliga samt insatser för att öka kunskapen om det civila samhället. 4.Långsiktighet – insatser för att stärka stabilitet, enhetlighet och förutsebarhet i villkor och bidrag. 5.Öppenhet och insyn – i vilken utsträckning regeringen visar öppenhet och tar till vara det civila samhällets kunskaper i frågor som rör dem. 6.Mångfald – möjligheten för det civila samhällets aktörer att verka inom olika samhällsområden samt hur det civila samhället speglar och omfattar den mångfald som finns i befolkningen. Regeringen beskriver att redovisningen av dessa resultatindikatorer och bedömningsgrunder framför allt bygger på en årlig uppföljning som görs av den interdepartementala arbetsgrupp som har till uppgift att följa utvecklingen och bereda generella frågor om det civila samhällets villkor. Arbetsgruppen genomför en årlig uppföljning av politiken för det civila samhället i förhållande till politikens mål och de sex principer som behandlas i resultatredovisningen. Regeringen uppger också att myndigheter (MUCF, SCB, VR) lämnar viktiga underlag för bedömningen av politikområdets måluppfyllelse. De sex principerna fungerar som rubriker i resultatredovisningen . Dessutom finns underrubriker till dessa avsnitt. Några indikatorer i begreppets mer strikta bemärkelse har inte redovisats. Under samtliga år utom i budgetpropositionen redovisas en figur med fördelning av bidrag . Tidsserier i tabell- eller figurform redovisas inte i övrigt men avsnittet innehåller – särskilt mot slutet av den undersökta perioden – många kvantitativa uppgifter som jämförs med föregående år. 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 I budgetpropositionerna –2019 redogör regeringen för många insatser, t.ex. fördelade statsbidrag, anordnade möten och lämnade uppdrag. Regeringen redovisar en del resultat, t.ex. antal förvärvsarbetande inom det civila samhället i budgetpropositionerna –2019 och andel av befolkning som är medlemmar i en förening enligt undersökning i budgetpropositionerna –2019. De resultat som redovisas är beskrivningar av tillstånd snarare än faktiskt uppnådda resultat orsakade av insatser. Det förekommer att regeringen redovisar faktiskt uppnådda resultat till följd av insatser. I budgetpropositionen redovisade regeringen att många organisationer enligt MUCF:s rapport upplever en positiv attitydförändring hos myndigheter, såväl på nationell som på lokal nivå, när det gäller det civila samhällets roll i olika kritiska situationer. I budgetpropositionen redogör regeringen för kulturutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupps genomlysning av kultursamverkansmodellens första , som visade att en tydlig effekt av modellen är ökad dialog mellan landsting, kommuner, institutioner, kulturskapare och civilsamhälle inom länet. Regeringens analys och slutsatser Även avsnittet Analys och slutsatser följer i de undersökta budgetpropositionerna dispositionen med de sex principerna. Regeringen gjorde i budgetpropositionerna bedömningen att de insatser som genomförts bidragit till uppfyllelse av målet för politiken för det civila samhället. Någon motsvarande bedömning av måluppfyllelsen hade inte gjorts tidigare. Målen för den statliga idrottspolitiken antogs av 2009. Mål och syfte med statsbidraget är •att ge möjligheter för flickor och pojkar, kvinnor och män att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa •att stödja en fri och självständig idrottsrörelse •att ge flickor och pojkar, kvinnor och män positiva upplevelser av idrott som underhållning. Stöd till barn och ungdomar ska lämnas till verksamhet som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv. Stöd kan även lämnas till sådan verksamhet som stärker idrottsutövares internationella konkurrenskraft. 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 ) vid Gymnastik- och har i uppdrag att följa upp statens stöd till idrotten, och gör en uppföljning på uppdrag av regeringen. I uppföljningsrapporten redovisar indikatorer. CIF:s indikatorsystem utgår från statsbidragets avgränsningar och preciseringar som de kommer till uttryck i förordningen (1999:1177) om statsbidrag till idrottsverksamhet. har delat in förordningens bestämmelser och syftesparagrafer i fem målområden. Dessa är: Idrotten som folkrörelse, Idrottens betydelse för folkhälsan, Alla flickors och pojkars, kvinnors och mäns lika förutsättningar till deltagande, Skolning i demokrati, ansvarstagande och etik samt Idrottens internationella konkurrenskraft. tar fram 22 indikatorer fördelade på dessa mål. I budgetpropositionerna uppgavs det uttryckligen att resultatredovisningen utgick från CIF:s fem målområden. Den formuleringen fanns inte med övriga år. I budgetpropositionen för samtliga undersökta år uppges resultatredovisningen utgå från uppgifter inom följande nio områden: 1.Medlemskap och det ideella engagemanget i idrottsrörelsen 2.Aktivitetsnivån och könsfördelningen bland barn och unga inom idrottsrörelsen 3.Barns och ungas förutsättningar för deltagande inom idrottsrörelsen 4.Svenska folkets relation till motion och idrott 5.Könsfördelningen i idrottsförbundens styrelser 9.Etiken inom idrottsrörelsen. Regeringen anger inte hur urvalet av de nio områdena gjorts. Regeringen anger att resultatredovisningen bygger på CIF:s årliga uppföljning, statistikuppgifter från (), en enkät som RF gör och annat material. Strukturen följer i undersökta budgetpropositioner varken målen för idrottspolitiken, de fem målområden som tagit fram eller de nio punkter som redovisas i inledningen till resultatredovisningen. Däremot följer strukturen delvis de fem målområden som formulerat och de nio områden som anges i inledningen till resultatredovisningarna. I budgetpropositionen finns samtliga CIF:s mål med som egna avsnitt och utgör då fem av totalt nio underrubriker. I budgetpropositionen utgör endast tre av CIF:s mål avsnitt (Idrotten som folkrörelse, Idrottens betydelse för folkhälsan, samt Idrottens internationella konkurrenskraft). 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 Många av de nio punkterna går att hitta i resultatredovisningarna men inte Till exempel redovisas inte punkt 8 (RF:s strategiska arbete) och 9 (etiken