eunbil · H60N4CCF66 · 2019-01-01 00:00:00 — Rådet (utbildning, ungdom, kultur och idrott) Ku2019/0941/LS Rådets möte (utbildning, ungdom, kultur och idrott) a)Icke lagstiftande verksamhet b)Lagstiftning (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) Slutsatser om ungdomar och framtidens arbete Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Beslutspunkt I rådsslutsatserna inbjuds medlemsstaterna och kommissionen att stärka möjligheterna för unga oavsett bakgrund att inkluderas i framtidens arbete, bland annat genom att bekämpa marginalisering och diskriminering. Vidare betonas i rådsslutsatserna vikten av reformer som stärker såväl det formella som informella lärandet inklusive ett ökat fokus på validering av ungas kompetenser. Medlemsstaterna uppmanas att anpassa de sociala trygghetssystemen till de förändringar som sker på arbetsmarknaden och öka tillgången till socialt skydd för unga arbetstagare oberoende av anställningsform. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen ser det som viktigt att främja att nya jobb skapas för att möta digitaliseringen av arbetsmarknaderna. Det är del i en utveckling som i grunden är positiv där nya tekniska möjligheter kan skapa fler och mer meningsfulla arbetstillfällen. Regeringen betonar vikten av balans mellan ökad flexibilitet via nya anställningsformer och en grundläggande trygghet och förutsägbarhet för såväl arbetstagare som arbetsgivare. Grupper med färre möjligheter och en svagare ställning på arbetsmarknaden måste inkluderas när man diskuterar framtidens arbete. Det är vidare viktigt att integrera ett jämställdhetsperspektiv i diskussionerna om framtidens arbete. Kompetensfördelningen mellan medlemsstaterna och EU ska värnas och arbetsmarknadens parters roll måste respekteras. Regeringen anser att kan ställa sig bakom ett antagande av rådsslutsatserna. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med kulturutskottet ägde rum . Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . 2 (19) Resolution om riktlinjerna för styrningen av EU:s ungdomsdialog Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Beslutspunkt I resolutionen tydliggörs hur genomförandet och styrningen av EU:s ungdomsdialog ska ske . Resolutionen bygger på vad som är överenskommet i annex 1 till resolutionen om men vidareutvecklar och förtydligar det praktiska genomförandet. Medlemsstaterna uppmanas att främja dialog och deltagande på alla beslutsnivåer, stärka ungdomars engagemang, utveckla former för demokratiskt deltagande samt att främja debatt om EU. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar resolutionen om hur genomförandet och styrningen av EU:s ungdomsdialog ska ske. Resolutionen är en bra utgångspunkt för den framtida dialogen. Det är viktigt att de framtida strukturerna och arbetssätten är väl förankrade hos ungdomsorganisationerna och att dessa ser dem som meningsfulla och inkluderande. Regeringen anser att kan ställa sig bakom ett antagande av resolutionen. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med kulturutskottet ägde rum . Resolutionen om behandlades i . Faktapromemoria: 2017/18:FPM121 EU:s nya ungdomsstrategi 3 (19) 5.Ungdomar som aktörer i demokratin i EU (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [förslag från ordförandeskapet]) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Diskussionspunkt Diskussionsunderlaget som det rumänska ordförandeskapet har tagit fram hänvisar till de skrivningar i artikel 165 i Fördraget om den Europeiska unionens funktionssätt som utrycker vikten av att stimulera ungdomars deltagande i demokratiska liv. Vid rådsmötet inbjuds ministrarna att reflektera över vad medlemsstaterna och EU:s institutioner kan göra för att öka ungas engagemang i och tillit till EU:s demokratiska principer. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att grunden till att unga, såväl kvinnor som män, ska kunna inkluderas i unionens utveckling är en politik som gynnar ungas levnadsvillkor. Alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Genom att uppnå praktiska resultat kommer ungas förtroende för demokratin inom EU att öka. Det är viktigt att ungdomar är med och har reellt inflytande i frågor som berör dem. Ungdomsdialogen om genomförandet av är en viktig process för att öka ungdomars deltagande och inkludering i EU:s beslutsprocesser. Att involvera ungdomsorganisationer på nationell och EU- nivå på ett konstruktivt sätt är viktigt för att tackla framtida utmaningar. Det arbete som ungdomsorganisationerna bedriver bidrar till att uppnå EU:s centrala mål kring deltagande och representativitet. Datum för tidigare behandling i : Information lämnades till kulturutskottet . Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . 4 (19) 6.Rekommendation om en övergripande strategi för språkundervisning och språkinlärning Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Beslutspunkt Rekommendationen syftar till att stödja språkundervisning och språkinlärning i grundskola och gymnasieskola samt till att främja språkutbildningens kvalitet och inkluderande karaktär. Rekommendationen syftar också till att underlätta utbytet av god praxis om språkundervisning och språkinlärning mellan EU:s medlemsstater. Medlemsstaterna rekommenderas att undersöka hur man kan stödja alla unga i att utveckla goda kunskaper i åtminstone ett europeiskt språk utöver undervisningsspråket och uppmuntra att de utvecklar kunskaper i ytterligare ett språk. Medlemsstaterna rekommenderas också bland annat att stärka elevernas kompetens i undervisningsspråket, att uppmuntra till studieperioder utomlands för elever, lärare och lärarstudenter samt att uppmuntra användningen av digital teknik för utbyte och samarbete mellan elever och lärare i olika länder. Förslag till svensk ståndpunkt: Rörlighet inom utbildningsområdet är ett prioriterat område för regeringen. Att kunna kommunicera med andra är en nyckel för samarbete och utbyte med andra länder och regeringen kan därför välkomna rekommendationen och dess syfte att främja språkundervisning och språkinlärning. Förslaget ligger även i linje med ambitionerna i det svenska skolväsendet där språk och språkutveckling betonas såväl i styrdokument som i stödmaterial, inte minst när det gäller flerspråkighet och språkets betydelse för kunskapsutveckling. 5 (19) Regeringens bedömning är att den föreslagna rekommendationen om en övergripande strategi för språkundervisning och språkinlärning håller sig inom EU:s kompetens på utbildningsområdet. Regeringen anser att bör kunna ställa sig bakom ett antagande av rekommendationen. Datum för tidigare behandling i : Överläggning ägde rum med utbildningsutskottet och . Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . Regeringen överlämnade en informationspromemoria till utbildningsutskottet om rekommendationsförslaget. 7.Rekommendation om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Beslutspunkt Rekommendationerna syftar till att stödja medlemsstaterna i deras insatser för att förbättra tillgången till och kvaliteten på förskoleverksamhet och barnomsorg. Vidare syftar de även till att skapa en samsyn om vad kvalitet är inom förskoleverksamhet, vilket utvecklas i en bilaga till rekommendationen. I förslaget rekommenderas medlemsstaterna bland annat att säkerställa tillgång till inkluderande förskoleverksamhet och barnomsorg till en rimlig kostnad, att stödja en professionalisering av personalen, att stärka utvecklingen av läroplaner så att dessa kan möta barnens behov av välbefinnande och undervisning samt att främja en transparent tillsyn och utvärdering av verksamheten. Förslag till svensk ståndpunkt: 6 (19) En förskola med hög kvalitet som är tillgänglig, inkluderande och som erbjuds till en rimlig kostnad har länge varit ett prioriterat område för regeringen. Regeringen kan därför välkomna rekommendationen och dess syfte att stödja medlemsstaterna vad gäller insatser för att förbättra tillgången till och kvaliteten på förskola och annan barnomsorg. Regeringens bedömning är att den föreslagna rekommendationen om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet ligger i linje med EU:s kompetens på utbildningsområdet. Regeringen anser att kan ställa sig bakom ett antagande av rekommendationen. Datum för tidigare behandling i : Överläggning ägde rum med utbildningsutskottet och . Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . 8.Slutsatser om genomförandet av rådets rekommendation om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Beslutspunkt Rådsslutsatserna syftar till att följa upp rådets rekommendation Kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna från , vilken pekar ut ett strategiskt och samordnat tillvägagångssätt för att förse unionens lågutbildade vuxna med möjligheter till vidareutbildning och fortbildning. I rådsslutsatserna uppmanas medlemsstaterna bland annat att skapa hållbara långsiktiga investeringar i vuxnas fortsatta lärande och anta ett strategiskt tillvägagångssätt för förbättrade grundläggande färdigheter för lågutbildade vuxna. Vidare uppmanas medlemsstaterna att erbjuda skräddarsydda utbildningsmöjligheter och information om vilka möjligheter som finns på arbetsmarknaden, samt att främja arbetsgivares kunskap om betydelsen av 7 (19) vidareutbildning och fortbildning av medarbetare. Slutsatserna lyfter också vikten av utvärdering av de insatser som gjorts för att uppfylla rekommendationen. Förslag till svensk ståndpunkt: Livslångt lärande och vidare- och fortbildning, inte minst för grupper med låg utbildningsbakgrund och svag ställning på arbetsmarknaden, är en prioriterad fråga för regeringen. Regeringen ser det som viktigt att man följer upp rådsrekommendationen om vägar för kompetenshöjning. Regeringens bedömning är att de föreslagna rådsslutsatserna om kompetenshöjningsvägar håller sig inom EU:s kompetens på utbildningsområdet. Regeringen anser att kan ställa sig bakom ett antagande av slutsatserna. Datum för tidigare behandling i : Överläggningar med utbildningsutskottet ägde rum . Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . 9.Att bygga EU:s framtid: utbildningens bidrag till en starkare social sammanhållning Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Diskussionspunkt Vid rådsmötet inbjuds ministrarna att, med utgångspunkt i ett underlag från det rumänska ordförandeskapet, reflektera över skapandet av ett europeiskt område för utbildning , och hur utbildning och det europeiska samarbetet inom utbildning kan bidra till att stärka den sociala sammanhållningen. 8 (19) Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar det underlag som ordförandeskapet lagt fram som vägledning inför ministrarnas diskussion, och kan välkomna att utbildningens potential som drivkraft för jobb, social rättvisa och ett aktivt medborgarskap uppmärksammas inom EU. Ett utbildningssystem som håller hög kvalitet och är inkluderande och utjämnar sociala skillnader är centralt för EU:s framtida konkurrenskraft och välfärd. Regeringen kan lyfta fram skolans uppdrag och värdegrund. Skolan ska medverka till att eleverna respekterar och bejakar demokratiska värderingar och att de lär sig om grundläggande demokratiska principer och mänskliga rättigheter. Eleverna ska också utveckla viktiga förmågor för att kunna verka aktivt i demokratin, till exempel genom att lyssna på någons åsikt och formulera en egen. Regeringen anser att internationalisering av den svenska utbildningen är en viktig kvalitetsaspekt. Som ett exempel på nationella åtgärder som kan främja samarbetet inom utbildning på europeisk nivå kan nämnas den utredning om internationalisering av högre utbildning som lade fram sitt slutbetänkande. Utredningen har bland annat haft i uppdrag att presentera förslag om hur fler studenter kan få ett internationellt perspektiv i sin utbildning. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med utbildningsutskottet ägde rum . Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . b)för ungdomsministrar 2019 och ungdomsforumet +21 (22–) Information från den portugisiska delegationen 9 (19) c)anbud om Worldskills 2023 Information från den franska delegationen d)Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram Information från den finländska delegationen TORSDAG DEN 23 MAJ 2019 KULTUR/AUDIOVISUELLA FRÅGOR Slutsatser om den unga kreativa generationen Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Beslutspunkt Frågan om vikten av kulturens roll för unga har aktualiserats allt mer och det rumänska ordförandeskapet har föreslagit rådsslutsatser om den unga kreativa generationen. I rådsslutsatserna betonas den övergripande vikten av att ta bort de barriärer som finns för att uppnå ett mer jämlikt deltagande i kulturaktiviteter. I rådsslutsatserna uppmärksammas också behovet av att verka för alla barns och ungas tillgång till kultur som de kan relatera till, kritiskt tänkande genom medie- och informationskunnighet (), ökad kunskap om entreprenörskap inom ramen för kulturella och kreativa näringar, samt kultur- och utbildningsinstitutionernas grundläggande betydelse för denna utveckling. 10 (19) Under förhandlingarna har regeringen särskilt påpekat behovet av att ta bort de barriärer som finns för att uppnå ett jämlikt kulturellt deltagande för alla oavsett bakgrund. Det har också varit viktigt för att läsfrämjande insatser för barn och unga inkluderats, då läsning ytterst handlar om demokrati och tillgång till utbildning och kultur, samt möjligheten att få möta konst och kultur där det egna skapandet och den egna kreativiteten står i fokus och då inte minst inom skolan. synpunkter har tagits väl emot under förhandlingarna och återspeglas i utkastet till rådsslutsatser. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar rådsslutsatserna, som tydliggör vikten av kulturens roll som ett strategiskt område och alla barns och ungas lika rätt och tillgång till kultur. Regeringens bedömning är att de föreslagna rådsslutsatserna om den unga kreativa generationen håller sig inom EU:s kompetens på kulturområdet såsom är uttryckt i artikel 167 i fördraget om EU:s funktionssätt. Regeringen föreslår därför att ställer sig bakom antagandet av rådsslutsatserna om den unga kreativa generationen. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med kulturutskottet ägde rum . Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Beslutspunkt Det rumänska ordförandeskapet har velat ge en bild av vikten av europeiska audiovisuella samproduktioner, inte minst i ljuset av digitalisering och globalisering, och har därför föreslagit rådsslutsatser om detta. 11 (19) Utgångspunkten är film- och tv-sektorns betydelse för den europeiska gemenskapen och de kulturella och kreativa näringarna, både i sig själv och genom bidraget till ett innovativt och kreativt klimat på andra områden. Ordförandeskapet har identifierat behovet av aktiva åtgärder från så väl kommissionen som medlemsstaterna för att i största möjliga mån underlätta för samproduktioner och uppmärksamma det mervärde som samproduktioner har för den europeiska filmmarknaden. Slutsatserna är uppdelade i två delar. Den första delen fokuserar på åtgärder för att uppmuntra samproduktioner. Medlemsstaterna uppmuntras överväga att på olika sätt uppmärksamma vikten av att sprida verk, genom att låta nationella stödsystem speciellt riktas mot samproduktioner och att ta tillvara på de möjligheter som ny teknik kan ge i olika sammanhang. Den andra delen av slutsatserna handlar om att stödja ett fungerande ekosystem för samproduktioner och audiovisuella verk. Här pekas bl.a. olika utbildningsåtgärder ut och behovet av undertexter. Vidare fokuseras på spridning och publiktillgång till den europeiska filmen genom tjänster för VOD (Video on demand) och festivaler. Under förhandlingarna har särskilt arbetat för tydliga skrivningar om behovet av att koordinera finansiering mellan europeiska program som t.ex. Kreativa och nationella stödformer, tillgänglighet och spridning av europeiska verk, filmkunskap (film literacy) och undertextningens vikt. Bedömningen är att slutsatserna speglar regeringens syn i dessa frågor. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar rådsslutsatserna som lyfter fram värdet av samproduktioner på det audiovisuella området samt av en aktiv politik på nationell och europeisk nivå med anledning av de förändrade förutsättningar som digitaliseringen innebär. Regeringens bedömning är att de föreslagna rådsslutsatserna håller sig inom EU:s kompetens på kulturområdet så som den är uttryckt i artikel 167 i fördraget om EU:s funktionssätt. Regeringen föreslår därför att ställer sig bakom antagandet av rådsslutsatserna. 12 (19) Datum för tidigare behandling i : Överläggning med kulturutskottet ägde rum . Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . 13.Från bekämpande av desinformation till återuppbyggnad av EU- medborgarnas förtroende för medierna (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [förslag från ordförandeskapet]) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Diskussionspunkt Förslagets innehåll: Det rumänska ordförandeskapet föreslår en riktlinjedebatt med rubriken att skifta fokus från åtgärder för att bekämpa desinformation till att återuppbygga allmänhetens förtroende för kvalitetsmedier. Frågorna ställs med utgångspunkt i det senaste årets intensiva diskussion om desinformation online och att nyhets- och mediekonsumtionen genomgått stora förändringar. Diskussionen ska ses som en fortsättning på den diskussion om medier och desinformation som hölls mellan medieministrarna . Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar diskussionen. Ett starkt förtroende för medier är en förutsättning för en välfungerande opinionsbildning och en öppen demokrati. har konsekvent fört fram vikten av att upprätthålla en stark och oberoende mediesektor för att skapa verklig och långsiktig motståndskraft mot desinformation. Regeringen anser dock att mediepolitik i första hand är en nationell angelägenhet även om förutsättningarna för en aktiv mediepolitik delvis påverkas av de gemensamma europeiska reglerna. Datum för tidigare behandling i : Information lämnades till kulturutskottet . Precis samma fråga har inte tidigare varit 13 (19) föremål för samråd med . Diskussionen är en uppföljning av den diskussion som hölls vid . Den hålls i ljuset av det omfattande arbete som pågår för att öka den gemensamma motståndskraften mot desinformation vilket varit föremål för samråd med inför flera olika rådskonstellationer. 14.Resolution om EU-medlemsstaternas representation och samordning avseende Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Beslutspunkt Världsantidopningsbyrån () är en stiftelse som verkar för att skapa ett internationellt regelverk mot dopning inom idrotten och för att följa upp regelverkets efterlevnad. arbetar även med information och utbildning för att öka medvetenheten om arbetet mot dopning. I beslutande organ fördelas platserna jämt mellan regeringsföreträdare och idrottsföreträdare. EU har enligt överenskommelse möjlighet att utse tre personer i . beslutade rådet om en resolution om representation av EU:s medlemsstater i och samordning av medlemsstaternas ståndpunkter inför WADA-möten. Av resolutionen framgår att rådet före ska följa upp tillämpningen av resolutionen och överväga justeringar av densamma. Det österrikiska ordförandeskapet påbörjade arbetet med att följa upp den av rådet beslutade resolutionen. Det rumänska ordförandeskapet har utarbetat ett förslag till ny rådsresolution om representation av EU:s medlemsstater i och samordning av medlemsstaternas ståndpunkter inför WADA-möten. 14 (19) Utkastet till rådsresolution föreslår att de tre platserna som EU utser fördelas i enlighet med vad som tidigare gällt. Detta innebär att en plats representerar den nuvarande trion av ordförandeskapsländer i rådet, en plats den kommande trion och en plats väljs i rådet bland idrottsministrar i medlemsstaterna efter ett nomineringsförfarande. Alla tre personerna utses . Utkastet behandlar även formerna för EU:s arbete för att samordna medlemsstaternas ståndpunkt inför möten som behandlar WADA-frågor främst i frågor som berör EU-lagstiftning. En uppföljning i rådet av resolutionen föreslås ske före . Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att utkastet till rådsresolution om representation av EU:s medlemsstater i och samordning av medlemsstaternas ståndpunkter inför WADA-möten är balanserat. Resolutionen ligger i linje med vad rådet i tidigare resolutioner beslutat på området. Regeringen anser att idrottsrörelsens självständighet ska värnas. Regeringens bedömning är att den föreslagna rådsresolutionen håller sig inom EU:s kompetens på idrottsområdet så som den är uttryckt i artikel 165 i fördraget om EU:s funktionssätt. Regeringen föreslår därför att ställer sig bakom antagandet av resolutionen. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med kulturutskottet ägde rum . Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . 15.Slutsatser om tillgänglighet till idrott för personer med funktionsnedsättning 8699/1/19 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Beslutspunkt 15 (19) Det rumänska ordförandeskapet har valt att fokusera på frågan om tillgänglighet till idrott för personer med funktionsnedsättning och ta fram förslag till rådsslutsatser på temat. Slutsatserna ligger i linje med rådets resolution om Europeiska unionens arbetsplan för idrott (2017–2020), där särskild tonvikt läggs på social integration. Slutsatserna uppmanar bland annat medlemsstaterna att öka medvetenheten om de positiva resultat som uppstår för personer med funktionsnedsättning genom arbetet som genomförs inom idrottsområdet, inklusive den positiva inverkan som idrotten har när det gäller social integration av personer med funktionsnedsättning. Slutsatserna inbjuder även kommissionen att bland annat fortsätta att inkludera idrott i framtida insatser som stödjer policyer för personer med funktionsnedsättning, genom att bygga på erfarenheter vid genomförandet av den nuvarande europeiska strategin för personer med funktionsnedsättning. Idrottsorganisationerna inbjuds bland annat att i nära samarbete med personer med funktionsnedsättning och deras respektive organisationer främja deltagande av personer med funktionsnedsättning i idrottsaktiviteter på alla nivåer, i syfte att bidra till en framgångsrik uppföljning av idrottens sociala och pedagogiska funktion. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att utkastet till rådsslutsatser om tillgänglighet till idrott för personer med funktionsnedsättning är balanserat. Regeringen anser att idrottsrörelsens självständighet ska värnas. Regeringens bedömning är att de föreslagna rådsslutsatserna håller sig inom EU:s kompetens på idrottsområdet så som den är uttryckt i artikel 165 i fördraget om EU:s funktionssätt. Regeringen föreslår därför att ställer sig bakom antagandet av slutsatserna. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med kulturutskottet ägde rum . Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . 16 (19) 16.Så kan barns och ungdomars deltagande i idrott öka i (Offentlig debatt i enlighet med artikel 8.2 i rådets arbetsordning [förslag från ordförandeskapet]) 8801/1/19 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Diskussionspunkt Det rumänska ordförandeskapet har tagit initiativ till en riktlinjedebatt om hur barns och ungdomars deltagande i idrott kan öka. Inför debatten har ordförandeskapet tagit fram ett diskussionsunderlag vilket lyfter fram att idrottsutövande för med sig en rad väldokumenterade fördelar, både på individuell nivå och på samhällsnivå. Statistiken visar dock att det genomsnittliga intresset för att utöva idrott minskar i EU, även om det finns skillnader mellan medlemsstaterna. Nästan en fjärdedel av alla unga i EU (15–) idrottar eller motionerar inte alls och andelen personer i den här kategorin ökade .