rfr · H60WRFR8 · 2019-01-01 00:00:00 — I budgetpropositionerna gör regeringen endast några enstaka kopplingar till bibliotekslagen. Ett exempel är då regeringen redovisar hur många kommuner och landsting som har en biblioteksplan och ett annat exempel är när man redovisar bidragsgivning till regional biblioteksverksamhet via kultursamverkansmodellen och via . Sammanfattningsvis kan det därför konstateras att bibliotekslagen ligger ganska nära de mål som finns för litteratur- och läsfrämjande och att en bedömningsgrund uttryckligen anknyter till lagen men att det endast vid enstaka tillfällen redovisas resultat kopplade till den bedömningsgrunden. Kulturmiljölagen (1988:950) syftar till att tillförsäkra nuvarande och kommande generationer tillgång till en mångfald av kulturmiljöer. I lagen finns bestämmelser om ortnamn, fornminnen, byggnadsminnen och kyrkliga kulturminnen och om utförsel och återlämnande av kulturföremål. Lagen är i huvudsak inriktad på att definiera vad som är t.ex. forn- och byggnadsminnen och hur dessa ska skyddas från förstörelse eller plundring. Lagen anger fördelningen av ansvar inom kulturmiljöområdet. Lagen överensstämmer således endast i liten utsträckning med de mål som finns för kulturmiljöarbetet. 3 FÖRDJUPNING OM KULTURPOLITISK RESULTATREDOVISNING Resultatredovisningen kopplar till kulturmiljölagen En av de bedömningsgrunder som regeringen anger för bedömningen av resultatet är tillämpning av lagstiftning. I budgetpropositionerna gör regeringen kopplingar till kulturmiljölagen . Kulturmiljölagen nämns i resultatredovisningarna, ofta kopplat till vem som har ett visst ansvar eller vad olika bidrag får lämnas till. Det finns även viss redovisning av åtgärder för att främja tillämpningen av kulturmiljölagen. I budgetpropositionerna finns en särskild rubrik, Åtgärder som främjat tillämpning av kulturmiljölagen. Avsnittet är längre 2019 än 2018 och innehållet blev fylligare. Under rubriken tas t.ex. en utvärdering av länsstyrelsernas tolkning av lagstiftningen upp, liksom bildandet av en stödfunktion i samarbete med andra myndigheter och att informerat om kulturarvsbrott och illegal handel vid juristutbildningar. Vidare beskrivs att ett revideringsarbete när det gäller riksintressen genomförts. Regeringen har inte hänvisat till någon särskild lag i de undersökta budgetpropositionerna när det gäller filmområdet. 3.9.4 Viss koppling till lagarna Bibliotekslagens intentioner överensstämmer med målen för det litteratur- och läsfrämjande området. En av de bedömningsgrunder som finns för litteratur- och läsfrämjande anger att bedömningen av resultatet av statens insatser inom området ska göras med utgångspunkt i bl.a. bibliotekslagen. Det redovisas ett resultat kopplat till den bedömningsgrunden (antal kommuner med biblioteksplan). Det går därför inte att säga att bibliotekslagen är särskilt närvarande i resultatredovisningen. En av bedömningsgrunderna inom kulturmiljöområdet är tillämpning av lagstiftningen. Resultatredovisningarna hänvisar i ökad utsträckning till kulturmiljölagen och har det funnits ett särskilt avsnitt där åtgärder som främjat tillämpningen av lagen redovisats. I detta avsnitt besvaras frågan om huruvida resultatredovisningen för de tre valda områdena gör kopplingar mellan resursfördelning och mål. Varken i budgetlagen (2011:203) eller bland önskemål finns uttalade krav på att det ska finnas en koppling mellan varje mål och anslag. 3 FÖRDJUPNING OM KULTURPOLITISK RESULTATREDOVISNING förarbetena96 framgår att har velat ha resultatinformationen utformad så att den kan utgöra en grund för beslut om utgiftsramar och anslag samt andra förslag som lämnas i budgetpropositionen. Vidare anges i fråga om resultatredovisningen att det bör finnas en tydlig koppling till de förslag om exempelvis anslag och ekonomiska åtaganden som lämnas i budgetpropositionen. Redovisningen ska motivera varför medel även i fortsättningen ska avsättas för verksamheten. 3.10.1 Litteratur- och läsfrämjande I budgetpropositionen gjordes några kopplingar mellan mål och resursfördelning. Ett exempel är att hade fördelat i bidrag till läs- och litteraturfrämjande insatser, och regeringen skriver tydligt ut att bidragen har gått till projekt som bidrar till att uppfylla målen för litteratur- och läsfrämjande. Ett annat exempel är det stöd som delar ut för distribution av titlar som fått litteraturstöd. Syftet är att stödja och öka spridningen av kvalitetslitteratur, och målet är att titlarna ska användas i bibliotekens läs- och litteraturfrämjande arbete. Inom kulturmiljöområdet finns det några exempel på kopplingar mellan mål och resursfördelning. I budgetpropositionen finns rubriken mångfald av kulturmiljöer (som är ett mål). Enligt texten har bidragen använts till vård av värdefulla kulturmiljöer, kulturlandskap och fornlämningar, tillgängliggörande av kulturmiljöer, kunskapsunderlag för samhällsplaneringen och projekt som främjat inkludering, kunskap, tillgänglighet och delaktighet för allmänheten. Bidraget ges i alla delar av landet och många åtgärder och arbeten har skett i bred tvärsektoriell samverkan, bl.a. med besöksnäring och naturvården. Dessutom redovisades anslagsfördelningen i en tabell. I budgetpropositionen skriver regeringen att bidragsgivningen till miljöer som saknar skydd enligt lag men som är av stor kulturhistorisk betydelse hade ökat med ca jämfört med . Under rubriken till regionalt och lokalt kulturmiljöarbete beskriver regeringen att hade utbetalats för att ta fram regionala och lokala kunskapsunderlag, varav nyttjades till riksintressen för kulturmiljövården. De medel som fördelas till kulturmiljöprogram har fortsatt att minska, från 2016 till 2017. Regeringen redovisade inom filmområdet i budgetpropositionen en koppling mellan anslag och målen för filmpolitiken. En ökning av anslaget om föreslogs till bevarandet av filmarvet i 2010/11:40 s. 100 f., bet. 2010/11:KU14, rskr. 2010/11:177 och 178. 3 FÖRDJUPNING OM KULTURPOLITISK RESULTATREDOVISNING namn som en följd av tillkännagivande om att utreda finansieringen av en fortsatt digitalisering av filmarvet och därmed säkerställa att det svenska filmarvet bevaras och tillgängliggörs.97 Dessa förstärkningar av anslaget kan kopplas till det tredje målet för filmpolitiken, dvs. att filmarvet bevaras, an- vänds och utvecklas. 3.10.4 Begränsad koppling mellan mål och anslag I resultatredovisningen för litteratur- och läsfrämjande görs således några kopplingar mellan mål och resursfördelning. Kopplingen mellan mål och anslag är mindre förekommande för kulturmiljöområdet. I redovisningen av film är kopplingarna mellan målen för området och anslagen begränsad. Det är sammanfattningsvis en begränsad koppling mellan mål och anslag för två av de tre fördjupningsområdena. 2015/16:KrU11, punkt 20, rskr. 2015/16:289. 1996/97:KrU1. 2000/01:KU23. 2005/06:KU21. 2009/10:KrU5. 2009/10:KU19. 2010/11:KU14. 2012/13:KrU9. 2013/14:KrU4. 2014/15:KrU1. 2015/16:FiU1. 2015/16:KrU1. 2015/16:KrU11. 2015/16:KU23. 2016/17:KrU1. 2017/18:KrU1. 2018/19:KrU1. 2005/06:RS3. 2000/01:RS1. protokoll 2018/19:23. 1995/96:220. 1996/97:3. 2009/10:175. 2009/10:3. 2009/10:80. 2010/11:40. 2012/13:96. 2013/14:3. 2014/15:1, utgiftsområde 17. 2015/16:1, utgiftsområde 17. 2015/16:100. 2015/16:132. 2016/17:1, utgiftsområde 17. 2018/19:RFR8 KÄLLFÖRTECKNING 2017/18:1, utgiftsområde 17. 2017/18:1, förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor. 2018/18:1, utgiftsområde 17. 1996/97:129–132. 2009/10:145. 2009/10:304 och 305. 2010/11:177 och 178. 2012/13:273. 2013/14:117. 2015/16:289. 2015/16:290. (Ku 2011:02). SOU 1995:84 Kulturpolitikens inriktning. SOU 2012:37 Kulturmiljöarbete i en ny tid. SOU 2012:65 Läsandets kultur. SOU 2013:58 Lättläst. SOU 2014:64 En ny modell för åldersklassificering av film. SOU 2015:88 Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design. SOU 2015:89 Ny museipolitik. SOU 2018:57 Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela samhället. Arkivlagen (1990:782). Kulturmiljölagen (1988:950). Lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Lagen (1999:932) om stöd till trossamfund. Förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Språklagen (2009:600). Budgetlagen (2011:203). Bibliotekslagen (2013:801). Museilagen (2017:563). Spellagen (2018:1138). 2012/13:RFR7 Öppet seminarium om mål- och resultatstyrning: vilka mål, vilka resultat? 2013/14:RFR2 Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. 2015/16:RFR4 Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen. 2016/17:RFR12 . En uppföljning med inriktning på barn och ungdomar. 2017/18:RFR20 Utgiftsområde 8 Migration. Regeringens resultatredovisningar i ett 20-årigt perspektiv. Skriftlig information från . , och (2018). Failures in Swedish cultural policy, and why cultural policy research does not seem to care. Paper presented at the (ICCPR 2018), , 21–25, 2018. (2006). (2007). Resultat och styrning i statsförvaltningen. (2016). Att synliggöra myndigheters resultat. (2016). (2017). Resultatuppföljning av statens budget. (2010). ”Var finns den statliga kulturpolitiken? Inte bara på ” i (red. ): Arkitekter på armlängds avstånd? , (2014). Styrning på avstånd. 2018/19:RFR8 KÄLLFÖRTECKNING , , och (2015). Governing the Embedded State: The Organizational Dimension of Governance. Kulturanalys (2017). Film på bio i . (2018). Mangset, Per (2010). ”Kulturpolitiska modeller i ” i Frenander (red. ): Arkitekter på armlängds avstånd? Myndigheten för kulturanalys (2012). Att utveckla indikatorer för utvärdering av kulturpolitik. Myndigheten för kulturanalys (2014). Ett system för lägesbedömning inom kulturområdet. Myndigheten för kulturanalys (2016). Utveckling av resultatindikatorer för kulturpolitik. Myndigheten för kulturanalys (2017). Kulturvanor: socioekonomiska analyser och tidstrender. Myndigheten för kulturanalys (2017). Kulturinstitutioners tolkningar av mångfaldsuppdraget. Myndigheten för kulturanalys (2018). Ansvarsfördelning och reformer inom de nordiska ländernas kulturpolitik . Myndigheten för kulturanalys (2019). Kulturanalys 2019 – En lägesbedömning i relation till de kulturpolitiska målen, Rapport 2019:1. (2017). Riksintressen i siffror – statistik över kulturmiljövårdens riksintressen. (2017). Attraktionskraft kulturmiljö – Antal besök till 260 platser åren 2013–2015. (2004). Snabbare asylprövning, RiR 2004:24. (2019). Konsten att styra – regeringens styrning av kulturområdets institutioner. (2018). Kulturvanor i –2017. Statskontoret (2018). Uppföljnings- och utvärderingssystemet av kultursamverkansmodellen – en översyn. Statskontoret (2019). Från filmavtal till statlig filmpolitik. En analys av verksamheten vid . Tarschys, (2006). ”Mål utan mening?” i Statskontorets småskrifter nr 1 2006. Tarschys, och (2013). ”Mål och mening i svensk politik” i och (red.). Vad staten vill. Mål och ambitioner i svensk politik. Upchurch, (2007). “, the Bloomsbury group and the origins of the arts council movement”, i 10:2. Statistik och utredningar inom kulturområdet Offentliga utredningar inom kulturområdet Följande offentliga utredningar inom kulturområdet har publicerat betänkanden . •Läsdelegationen SOU 2018:57 Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela samhället. •SOU 2015:89 Ny museipolitik. •SOU 2015:88 Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design. •SOU 2014:64 En ny modell för åldersklassificering av film. •Lättlästutredningen 2013:58 Lättläst. •Litteraturutredningen 2012:65 Läsandets kultur. •Kulturmiljöutredningen 2012:37 Kulturmiljöarbete i en ny tid. Rapporter från (kulturutskottet) •2011/12:RFR10 Verksamheten vid scenkonstallianserna –en utvärdering. •2013/14:RFR3 En bok är en bok är en bok? En fördjupningsstudie av e-böckerna . •2013/14:RFR14 För, med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen. •2015/16:RFR4 Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen. •2016/17:RFR12 – en uppföljning med inriktning på barn och unga. Officiell statistik på kulturområdet Myndigheten för kulturanalys ansvarar för fyra områden inom den officiella statistiken på kulturområdet: samhällets utgifter för kultur, kulturmiljövård, museer och studieförbund. ansvarar för den officiella biblioteksstatistiken. Kulturmiljöstatistiken innehåller uppgifter om bl.a. skyddade och utpekade kulturmiljöer (fornlämningar, byggnadsminnen, världsarv, kulturreservat m.m.) och landets markanvändning och bebyggelse. Myndigheten för kulturanalys har tagit fram kulturmiljöstatistik en gång (publicerad 2016) sedan man fick ansvaret. Museistatistiken publiceras och innehåller uppgifter om museers organisation, personal, ekonomi, samlingar och verksamhet. Studieförbundsstatistiken beskriver verksamheter, deltagare och studieämnen. Statistik har publicerats (2017 och avsåg ). STATISTIK OCH UTREDNINGAR INOM KULTUROMRÅDET BILAGA 1 Biblioteksstatistik publiceras och avser de offentligt finansierade biblioteken. Den innehåller uppgifter om bestånd, användning, lån, olika användargrupper, aktiviteter m.m. Kulturanalys arbetar med att utveckla officiell statistik för scenkonst. Myndigheten har inte tagit fram någon statistikrapport inom området. Am- bitionen är att utgå från de uppgifter som institutioner, organisationer och fria grupper redan rapporterar in till respektive Kulturdatabasen för verksamheter som får statliga bidrag. Syftet med den nya statistiken är att sammanställa uppgifter om i första hand scenkonstens verksamhet, publik, personal och ekonomi.98 Myndigheten för kulturanalys arbetar också med att utveckla officiell statistik för området bild och form. Myndigheten har påbörjat detta arbete genom att museer som har haft utställningsverksamhet med samtida konst har fått svara på frågor om (ett ramavtal för konstnärers medverkan och ersättning vid utställningar). Sådana uppgifter har publicerats i rapporten 2013. Undersökningar om deltagande i och utövande av kultur vid genomför SOM-undersökningarna . I enkätundersökningar ställs frågor om kulturvanor och kulturaktiviteter, och frågorna handlar om både kultur som upplevelse och kultur som utövande. Den senaste kulturvanerapport som publicerade var Kulturvanor i –2017 (2018). kulturvaneundersökning ställer bl.a. frågor om man har läst någon bok, lyssnat på ljudbok/talbok, dansat, sett på film, fotograferat/filmat, tecknat/målat, skrivit dagbok/poesi, sjungit i kör/spelat musikinstrument, spelat teater, deltagit i lajv etc., besökt bibliotek, gått på bio, teater, rock-/popkonsert, klassisk konsert/opera, balett-/dansföreställning eller konstutställning. Myndigheten för kulturanalys använder data från årliga enkätundersökning om kulturvanor och kulturaktiviteter. Med utgångspunkt i dessa uppgifter publicerar Myndigheten för kulturanalys rapporter där man låter forskare fördjupa analysen och öka förståelsen. En sådan är Kulturvanor: socioekonomiska analyser och tidstrender (2017). () genomför undersökningar av svenska folkets levnadsförhållanden (/SILC). En kategori i ULF-under- sökningen är fritid och där finns uppgifter om t.ex. bokläsning, teater-, konsert- eller museibesök samt besök på opera- eller dansföreställning. ULF- undersökningarna om fritid görs inte . 98Myndigheten för kulturanalys webbplats, Scenkonst – teater, dans, musik, kulturana- /statistik/scenkonst-teater-dans-musik-2/ BILAGA 1 STATISTIK OCH UTREDNINGAR INOM KULTUROMRÅDET Statistik och utredningar inom de tre fördjupningsområdena Nedan presenteras statistik, indikatorer och annat – t.ex. utvärderingar, uppföljningar och utredningar – som används för att mäta resultat inom områdena litteratur- och läsfrämjande, kulturmiljö och film. Genomgången gör inte anspråk på att vara en totalinventering utan är tänkt att ge exempel på underlag som tagits fram i syfte att undersöka tillståndet och utvecklingen i de aktuella områdena. Inom området litteratur och läsande finns god tillgång till statistik och utredningar. Det görs regelbundna undersökningar av läsförmåga och läsvanor. Den officiella biblioteksstatistiken är innehållsrik och publiceras . Den senaste femårsperioden har tre statliga utredningar kommit med sina betänkanden. •Progress in International Reading Literacy (PIRLS) är en internationell studie som i genomförs av och som undersöker 10- åringars läsförmåga . •Programme for International Student () är också en internationell studie som i utförs av . mäter 15- åringars läsförmåga . •Biblioteksstatistiken tas fram av . har en samlad nationell biblioteksstatistik som omfattar alla de offentligt finansierade biblioteksverksamheterna, bl.a. folkbibliotek, skolbibliotek samt universitets- och högskolebibliotek. Den nationella biblioteksutvecklingen kan följas på ett samlat sätt med hjälp av riksnyckeltal.99 Statistiken innehåller uppgifter om bestånd, andel nyförvärv, utlån, fysiska besök och webbesök, antal serviceställen, andel aktiva låntagare m.m. •SOM-undersökningen innehåller alltid ett särskilt kapitel om böcker, bibliotek och läsning. SOM-undersökningen delar upp populationen utifrån kön, utbildning, ålder och boendeområde. •I ULF-undersökningar ingår frågor om bokläsning, inkl. ljudböcker, uppdelat på ålder, kön, hushållstyp, svensk eller utländsk bakgrund, utbildningsnivå samt bostadsregion. •Statens medieråd publicerar statistik om barns och ungas medievanor, bl.a. bokläsning. En undersökning gäller åldern 0–och en annan täcker åldern 9–. •Nordicom (och ) genomför undersökningar för att beskriva tendenser och förändringar i människors nyttjande av massmedier. •Det har publicerats tre SOU:er inom läs- och litteraturområdet (se ovan). 99Kungliga (2018). Bibliotek 2017, s. 6. STATISTIK OCH UTREDNINGAR INOM KULTUROMRÅDET BILAGA 1 Inom kulturmiljöområdet finns inte lika god tillgång till statistik och utredningar som inom litteratur och läsande. Den officiella statistiken publiceras inte regelbundet. Det finns vissa undersökningar om besök och antal fornlämningar. En statlig utredning kom med sitt betänkande 2012. •Myndigheten för kulturanalys kulturmiljöstatistik med bl.a. uppgifter om skyddade byggnader och fornlämningar. Senaste uppgifterna är för de flesta uppgifterna . Väsentliga delar av kulturmiljöstatistiken är inte jämförbar bakåt i tiden. Myndigheten för kulturanalys samarbetar med för att utveckla statistiken. •Riksantikvarieämbetets statistik om antal fornlämningar som är registrerade i respektive län och antalet fornlämningar som nyregistrerats . Senaste uppgifterna är . •Riksantikvarieämbetets rapporter, t.ex. Riksintressen i siffror – statistik över kulturmiljövårdens riksintressen och Attraktionskraft kulturmiljö – Antal besök till 260 platser åren 2013–2015, båda . •Naturvårdsverkets årliga uppföljning av miljökvalitetsmålen. •Eurostat om andel av befolkningen som besökt ett forn- eller byggnadsminne (archaeological site/historic monument), museum eller konstutställning. •Kulturmiljöutredningen 2012:37 Kulturmiljöarbete i en ny tid. Det finns ingen officiell statistik inom filmområdet. tar dock fram statistik och det finns också uppgifter från biografbranschen. •Filminstitutet genomför publikundersökningar med svenskar i åldern 15–med frågor om bl.a. vem den typiska biobesökaren är, vilka som främst ser film digitalt och hur publiken för svensk film ser ut. •Filminstitutets statistiksamling Filmåret i siffror, med bl.a. uppgifter om vilka svenska filmer publiken ser, hur svensk film finansieras, hur många svenska filmer som regisseras av kvinnor och vilka bolag som distribuerar flest filmer. •Sveriges tar fram biografstatistik. har dock inte längre tillgång till aktuell biografstatistik efter beslut av och . •Kulturanalys publicerade 2017 Film på bio i som innehåller nyckeltal och statistik för Nordiska ministerrådets medlemsländer och utvecklingen i trender . De svenska uppgifterna var hämtade från . BILAGA 1 STATISTIK OCH UTREDNINGAR INOM KULTUROMRÅDET • genomför kulturvaneundersökningar tillsammans med Myndigheten för kulturanalys, se ovan. ningarna frågor om vanor kring fotografering/filmning, att gå på bio och att se på film och uppgifter finns –2017. • I undersökningen EU-SILC, som genomförs i EU:s medlemsländer (i Sve- rige av SCB) samt i ytterligare några länder i , ställdes 2015 frågor om man varit på bio . • SCB genomförde på uppdrag av en undersökning om privat- personers användning av datorer och internet 2016. frågor om streaming av film. • genomför undersökningen Ungar & Medier. Bland annat ställs frågor om film och tv-tittande. • stipendie- och bidragsgivning, t.ex. Statistik- och för- djupningsrapport – Stipendier och bidrag inklusive de internationella programmen samt Kulturbryggan. • Myndigheten för kulturanalys har framhållit cirkelmodellen100 som ett sätt att mäta värdet på kulturell produktion.101 Myndigheten har bl.a. testat att mäta området Film tv:s värdekedjor med hjälp av cirkelmodellens logik och uppgifter om företagens förädlingsvärde kodade enligt svensk närings- grensindelning (SNI2007) från SCB:s statistikdatabas. staterade att det finns vissa problem, t.ex. med delade koder, men att mo- dellen kan användas för att följa utvecklingen inom området och för att se 100Cirkelmodellen utgår från den australiensiska kulturekonomen och professorn beskrivning av vad som särpräglar kulturell verksamhet och kulturella och kreativa näringar med en kärna eller ett centrum av skapande aktiviteter. Denna förståelse av kulturella och kreativa näringar ligger även till grund för ESSnet Cultures ramverk för kulturstatistik som i sin tur har varit basen för definitioner och avgränsningar i arbetet med den s.k. Kreametern. 101Myndigheten för kulturanalys (2019). Kulturanalys 2019 – En lägesbedömning i relation till de kulturpolitiska målen. Rapport 2019:1, s. 35 f. Mål m. svårfångade Kvant./tidssatta Mål för den nationella kulturpolitiken Kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet, och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. Kulturpolitiken ska främja allas möjlig- het till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor. Kulturpolitiken ska främja kvalitet och Kulturpolitiken ska främja ett levande kulturarv som bevaras, används och internationellt och interkulturellt utbyte Kulturpolitiken ska särskilt uppmärk- samma barns och ungas rätt till kultur. Litteratur- och läsfrämjande – mål och syften Målet är att alla i ska, oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar, ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög Syftet är att läsförmågan förbättras Syftet är att fler än regelbundet tar del av både fack- och skönlitteratur. Syftet är att kunskapen om läsningens betydelse för utbildning, bildning och delaktighet i samhällslivet ökar jämfört Målet är att främja ett hållbart sam- hälle med en mångfald av kulturmiljöer som bevaras, används och utvecklas. Målet är att främja människors delak- tighet i kulturmiljöarbetet och möjlighet att förstå och ta ansvar för kulturmiljön. Målet är att främja ett inkluderande samhälle med kulturmiljön som gemen- sam källa till kunskap, bildning och BILAGA 2: KATEGORISERING AV MÅLEN Mål m. svårfångade Kvant./tidssatta Målet är att främja en helhetssyn på förvaltningen av landskapet som innebär att kulturmiljön tas till vara i samhälls- Utveckling och produktion av värdefull svensk film sker kontinuerligt och i olika delar av landet. Allt fler ser värdefull film som sprids och visas i olika visningsformer i hela Filmarvet bevaras, används och Svensk film sprids alltmer utomlands och kvalificerat internationellt utbyte och samverkan sker på filmområdet. Barn och unga har goda kunskaper om film och rörlig bild och ges möjligheter till Jämställdhet och mångfald präglar Filmen bidrar till att stärka yttrandefri- heten och det offentliga samtalet.