rfr · H60WRFR4 · 2019-01-01 00:00:00 — delade Närings- livets invändning att konsekvensanalysen saknade de mindre byggföretagens perspektiv och att dessa konsekvenser måste belysas innan ett lagförslag kan läggas fram. menade att det inte gick att bedöma förslagets effekter på de administrativa kostnaderna och att det i huvudsak saknades kvantifierade upp- skattningar av förväntade administrativa kostnader. Ett annat tillkortakom- mande med konsekvensutredningen var att den inte på ett tydligt sätt särskilde administrativa kostnader från övriga kostnader. påtalade t.ex. att det inte fanns någon uppskattad kostnad för byggherren för att tillhandahålla utrustning för registrering. Byggherrarna efterlyste en närmare analys av hur förslaget påverkar enskilda näringsidkare som arbetar på ett flertal olika bygg- arbetsplatser . Slutligen anförde att det sakna- des en analys av konsekvenserna för de gränsöverskridande tjänsteutövare med utstationerad personal som redan tvingats göra en anmälan i enlighet med lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare. Konsekvenser för företagen – propositionen I propositionen delade regeringen i princip utredningens slutsats att ett elektro- niskt system skulle medföra låga merkostnader för byggföretagen som omfat- tas av ett krav på att föra personalliggare. Regeringen anförde också att dessa uppgifter kan användas till annat nöd- vändigt administrativt arbete. Den faktiska tiden som skulle gå åt till att föra in personuppgifter i liggare skulle därmed bli försumbar för företagen som hade ett elektroniskt system. I propositionen användes samma definition som i utredningen när det gäller vad som ingår i administrativa kostnader. Liksom i utredningen redovisade regeringen två olika skattningar av admi- nistrativa kostnader för berörda byggföretag. I den första skattningen användes uppgifter från Byggindustrier och ett på frivillig basis redan infört registreringssystem (ID06) för byggföretag, och i den andra skattningen an- vändes uppgifter i databas . I den första skattningen beräknades den tillkommande administrativa kost- naden för byggbranschen ligga på ca (46 720 ˟ 12 900). Samma antal byggprojekt användes alltså som i utredningen. I propositionen beräknades den sammantagna kostnaden uppgå till ca per bygg- projekt och år. Skillnaden jämfört med utredningen var att den tillkommande registreringsavgiften på ca exkluderades i beräkningen. I den andra s.k. Malinberäkningen beräknades att de administrativa kostna- derna skulle öka med ca , dvs. regeringen utgick från samma antaganden som man gjorde i utredningen. Regeringen konstaterade att merparten av den tillkommande administrativa kostnaden (400–) för byggbranschen rimligen bör hamna hos de större byggföretagen. Den tillkommande administrativa bördan 2014/15:6. 9 FÖRETAGENS ADMINISTRATIVA KOSTNADER FÖR SYSTEMET MED PERSONALLIGGARE för mindre företag uppskattades ligga på . gångspunkt från innebär det tillkommande administrativa kostnader om per år232 för ett mindre företag. Regeringens slutsatser och beslut Enligt regeringen skulle en utvidgning av tillämpningsområdet för personal- liggare till att omfatta byggbranschen innebära en ökning av den administra- tiva bördan för de företag som berörs. Ökningen bedömdes vara försvarbar med hänsyn till syftet och nyttan med förslaget. Förslaget förväntades leda till positiva effekter från konkurrenssynpunkt, vilket skulle gynna de seriösa fö- Vid riksdagsbehandlingen lämnades inga invändningar mot den här eller andra delar av förslaget.233 beräknade i den ovannämnda rapporten om regler som påverkar företagens kostnader och konkurrenskraft företagens kostnader för kra- vet på personalliggare i byggbranschen. Den årliga administrativa kostnaden beräknas till , medan den initiala kostnaden och årliga full- görandekostnaden234 beräknas till 76 respektive . ningen av företagens administrativa kostnader utgår från standardkostnadsmo- dellen, vilket innebär att enskilda krav som påverkar företagens kostnader pris- 9.6 Bedömningar m.m. vid utskottets utfrågning arrangerade en utfrågning där representanter och företag från restaurang-, frisör-, tvätteri- och byggbranscherna, men också näringslivsorganisationer, gavs möjlighet att besvara ett antal frågeställningar om företagens administrativa kostnader. Syftet var att ge utskottet mer infor- mation om näringslivets bedömningar av systemets administrativa kostnader. Inför utfrågningen skickades en promemoria till samtliga medverkande. I pro- memorian redogjordes för tidigare uppskattningar av administrativa kostnader för personalliggare i de olika branscherna. Likaså presenterades ett antal frå- geställningar som de inbjudna organisationerna och företagen ombads besvara i så konkreta termer som möjligt. Frågeställningarna var följande för bransch- och näringslivsorganisationer: • Hur ser era medlemsföretag på systemet med personalliggare? • Vilka specifika för- och nackdelar anser de att systemet medför? • Hur ser ni på företagens administrativa kostnader för personalliggarsyste- met i er bransch? (timlön) ˟ 12 månader. 233 Se bet. 2014/15:SkU6. 234 Kostnad för att uppfylla regelkrav annat än informationsrelaterat, t.ex. kostnader för per- sonal som behövs för särskilda uppgifter eller för inköp av förbrukningsmaterial och tjänster. 9 FÖRETAGENS ADMINISTRATIVA KOSTNADER FÖR SYSTEMET MED PERSONALLIGGARE •Hur ser ni på tidigare uppskattningar gjorda i de lagärenden som gäller införandet av systemet i er bransch sett med dagens förhållanden? För medlemsföretag i branschorganisationerna var frågeställningarna föl- jande: •Hur fungerar systemet med personalliggare i praktiken? •Hur mycket tid går det åt (per dag och anställd) för att följa reg- lerna? •Vilka specifika för- och nackdelar ser ni med systemet? •Hur upplever ni och ert företag nyttan med personalliggare i förhållande till dess administrativa kostnader? Vidare angavs explicit i de utskickade handlingarna att utskottet önskade in- formation direkt från berörda företag m.fl. om dagens kostnader i ljuset av tidigare uppskattningar. Sammanfattningsvis kan nämnas att även om flera konkreta bedömningar och exempel om de administrativa kostnaderna gavs under utfrågningen lämnade även de inbjudna organisationerna och företagen allmänna synpunkter på personalliggarsystemet. Den som önskar att i detalj ta del av dessa hänvisas till den stenografiska uppteckningen av utfrågningen (se bilaga 6). Konkreta bedömningar m.m. av administrativa kostnader Konferens (som är medlemmar i ) ansåg att den totala administrationen när det gäller att driva företag är alltför betungande. Förutom att lagkraven är svåra, eller t.o.m. omöjliga, att följa innebär de en betydande extra administrativ börda. Företag måste ha koll på när anställda kommer och går, då uppgifterna utgör underlag för löneutbetalningar. Problemet är att fö- retaget tvingas att föra en parallell analog liggare som täcker upp praktikanter och nyanställda som ännu inte har förts in i systemet. Företaget betonade att branschen omsätter allt mindre kontanter, vilket minskar utrymmet för att be- tala ut svarta löner (man omsatte i kontantkassan, vilket ska jämföras med den totala omsättningen inklusive moms på ). Ett annat av – – ansåg att de konsekvensanalyser som har gjorts är bristfälliga eftersom de bortser från den totala regelbördan för företagen. Personalliggarsystemet innebär de facto ytterligare en pålaga för företagen. Ett annat problem är att småföretagens re- gelverk är detsamma som de stora företagens. Stora företag har dock bättre administrativa resurser att hantera systemet än småföretag (där det ofta är äga- ren själv som sköter all administration). Frisörföretagarna pekade på att i frisörbranschen är enmansfö- retag som därmed inte omfattas av kravet på att föra personalliggare. De övriga företagen som är arbetsgivare är i regel små med i snitt två till tre anställda. Erfarenheten av systemet är att dessa företag får en otroligt stor administrativ kostnad per anställd för att hantera personalliggare. Frisörföretaget delade Frisörföretagarnas uppfattning och menade att kravet på att föra 9 FÖRETAGENS ADMINISTRATIVA KOSTNADER FÖR SYSTEMET MED PERSONALLIGGARE personalliggare utgör ett irritationsmoment. att det är jobbigt att återkommande kontrollera om anställda är incheckade, eftersom systemet inte skapar något mervärde för företaget. är i grunden positivt till systemet med personal- Den ökade administrationen accepteras i branschen, eftersom syste- met ses som ett viktigt verktyg för att komma till rätta med förekomsten av Förbundet uppgav att de inte har hört motsvarande invänd- ningar mot systemet som i övriga branscher som omfattas av kravet på att föra Byggindustrier har ännu inte sett nyttan med personalliggarsyste- met utan upplever i stället att det är administrativt tungrott och kostsamt. tar mycket tid i anspråk för medlemsföretagen att anmäla byggarbetsplatser på Byggindustrier uppgav att många medlems- företag upplever att det är svårt att veta vad som betraktas som en byggarbets- plats eller när det ska vara flera olika byggarbetsplatser. De menade att större företag generellt – på grund av sin storlek – enklare kan hantera ytterligare administrativa pålagor, men att mindre företag där det ibland är en person som ansvarar för detta arbete inte har samma möjlighet. ansåg att den utredning som gjordes i samband med att regelverket infördes i byggbranschen235 underskattade den tillkommande administrativa kostnaden för branschen av att införa krav på personalliggare. De uppskattar att kostna- den blir åtminstone ca (att jämföra med utred- ningens uppskattning på ca 400–). Byggindustriers beräkning ingår kostnaden i form av arbetstid per dag för bygg- nadsarbetare för att logga in i och ut ur systemet och de administrativa tjänster som kringgärdar systemet i dag.236 Byggföretaget ’n i uppskattade kostnaden för infö- randet av personalliggare till ca per medarbetare och dag (inklusive kostnader för tidsåtgång, licenser, teknisk utrustning, abonnemang och kort). Merparten av kostnaden är tiden det tar för de anställda att checka in i och ut Totalkostnaden för företaget (som har ca 200 anställda) blir ca Ett problem som bidrar till den administrativa bördan är enligt företaget att portal för personalliggare är undermålig. Företaget administrerar personalliggarna åt byggherrar, vilket innebär att de regelbundet går in på portalen och registrerar alla företagets projekt. hade en delvis annorlunda syn och menade att personalliggarsystemet som bygger på ID06 fungerar bra oavsett om det gäller inhägnade arbetsplatser eller arbetsplatser som inte är inhägnade. ministrativa problem kan uppkomma i samband med större entreprenader i lä- genheter och bostäder, eftersom det ibland är svårt att klargöra vem som be- finner sig på arbetsplatser där det kan finnas flera yrkesgrupper och olika del- ansåg att kostnaderna för att hantera kravet på 235 Ds 2014:7. 236 I beräkningen ingår alltså inte kostnader för eventuell teknisk utrustning. 9 FÖRETAGENS ADMINISTRATIVA KOSTNADER FÖR SYSTEMET MED PERSONALLIGGARE att föra personalliggare är låga och att dessa kostnader inte är betungande på något sätt. refererade till kritik 2010 när personallig- garna togs upp i en departementspromemoria. ansåg bl.a. att kon- sekvensutredningen var otillräcklig och att en diskussion om alternativa lös- ningar för att förenkla systemet saknades. tog också upp det faktum att senare även har kritiserat redovisning av administrativa kostnader inför att systemet utvidgades . underströk vidare vikten av att bekämpa skatteundan- dragande, minska förekomsten av svartarbete och skapa sunda konkurrensför- hållanden, som metoderna för att upprätthålla dessa punkter måste vara effektiva och utformade så att krångel och administrativa kostnader för företagen minimeras. hänvisade till beräk- ning av företagens årliga kostnad för att administrera det statliga regelverket och till undersökningsföretaget årliga undersökning av företagets syn på regelutvecklingen, vilken görs på uppdrag av Näringslivets Regelnämnd.237 menade att när man pratar om kostnader i samband med personalliggarsystemet är det ofta fråga om utrustning och att det krävs tid för ifyllandet. Företagarna menade att större företag genom sina skalfördelar har lättare att förhålla sig till personalliggare än vad mindre företag har. Enligt Företa- garna är den genomsnittliga typmedlemmen i organisationen en man som dri- ver ett byggbolag med tre till fyra anställda. Företagare lägger enligt Företa- garna ned på administration och på att följa regler och regelverk. Företagarna menar att personalliggare är ett exempel på regel- förändringar vars syfte är att förenkla myndigheternas arbete med att kontrol- lera företagen. Det är svårt att jämföra olika beräkningar av vilka kostnader systemet med personalliggare är förknippat med för företagen, framför allt eftersom defini- tionen av administrativa kostnader har ändrats . Trots detta håller sig bedömningarna av företagens kostnader inom ett relativt litet spann på 11 000–per företag och år. utgick från Nuteks mätningar, som pekade på en beräknad kostnad per företag på . bedömde dock att den upp- skattningen var för hög. I den proposition som lades fram för att utvidga sy- stemet till tvätteribranschen gjordes en konsekvensbedömning som angav och företag. I regeringens proposition om att införa personalliggare i byggbranschen visade beräkningarna på 12 500 och företag, exklusive utrustning och registreringsavgift som tillsammans är ca , vilket tillsammans skulle ge en kostnad på 237Se (2018). 9 FÖRETAGENS ADMINISTRATIVA KOSTNADER FÖR SYSTEMET MED PERSONALLIGGARE per företag och år. En annan beräkning i samma proposition, som utgick från en annan metod, kom fram till och före- Vid den utfrågning som skatteutskottet anordnade om administrativa kost- nader förknippade med personalliggare lyfte företagen fram flera olika sorters En kostnad är den tid det tar för personalen att logga in och ut varje dag och en annan att företaget måste tillhandahålla själva systemet. kan det tillkomma kostnader för administrativa tjänster, licenser, utrustning, abonnemang och kort. Några pekade vid utfrågningen på att personalliggarna utgör en relativt sett större kostnad för små företag än för stora. Någon framhöll att det i praktiken blir en stor skillnad mellan ett enmansföretag – som inte behöver föra perso- nalliggare alls – och företag med två till tre anställda. ansåg vid utskottets utfrågning att utredningen svartarbete i bygg- branschen underskattat de administrativa kostnaderna förknippade med perso- Enligt deras beräkningar kan kostnaderna bli ungefär dubbelt så stora, alltså . Andra uppgav under utfrågningen att systemet med personalliggare inte in- nebär så stora kostnader eller är särskilt betungande. Betänkande 1981/82:JuU53 Om ekonomiska sanktioner vid brott i närings- verksamhet. Betänkande 2005/06:SkU29 Effektivare skattekontroll m.m. Betänkande 2009/10:FiU12 En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn. Betänkande 2011/12:SkU3 Skatteförfarandet. Betänkande 2012/13:NU8 om regelförenkling för fö- retag. Betänkande 2012/13:SkU14 Personalliggare för tvätteribranschen. Betänkande 2012/13:SkU21 om skattekontroll av fö- retag. Betänkande 2013/14:SkU20 Skatteförfarande och folkbokföring. Betänkande 2014/15:SkU6 Minskat svartarbete i byggbranschen. Proposition 1981/82:142 Om ändring i (ekonomiska sanktioner vid brott i näringsverksamhet). Proposition 1993/94:151 Rättssäkerhet vid beskattningen. Proposition 2002/03:106 Administrativa avgifter på skatte- och tullområdet, m.m. Proposition 2003/04:100 ekonomiska vårproposition. Proposition 2005/06:167 Skattelättnad för bilar i vissa miljöklasser. Proposition 2005/06:169 Effektivare skattekontroll m.m. Proposition 2010/11:165 Skatteförfarandet. Proposition 2012/13:34 Personalliggare för tvätteribranschen. Proposition 2014/15:6 Minskat svartarbete i byggbranschen. Proposition 2014/15:131 Skattetillägg: Dubbelprövningsförbudet och andra rättssäkerhetsfrågor. Proposition 2016/17:58 Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen. Proposition 2017/18:1 Budgetpropositionen – förslag till statens bud- get , finansplan och skattefrågor. Proposition 2017/18:165 Effektivare sanktioner i livsmedelskedjan. Riksdagsskrivelse 2005/06:349. Riksdagsskrivelse 2011/12:28. Riksdagsskrivelse 2012/13:14. 2018/19:RFR4 KÄLLFÖRTECKNING Riksdagsskrivelse 2013/14:143. Riksdagsskrivelse 2013/14:169. Riksdagsskrivelse 2014/15:41. Skrivelse 2009/10:79 En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn. Skrivelse 2009/10:226 Regeringsförenklingsarbetet 2006–2010. Skrivelse 2012/13:5 om regelförenkling för företag. Skrivelse 2012/13:48 om skattekontroll av företag. SOU 1996:172 Licensavgift – en principskiss. SOU 1997:111 Branschsanering och andra metoder mot ekobrott. SOU 2010:88 Vägen till arbete – Arbetsmarknadspolitik, utbildning och ar- betsmarknadsintegration. SOU 2010:93 Att skapa arbeten – löner, anställningsskydd och konkurrens. Ds 1981:3 Ekonomiska sanktioner vid brott i näringsverksamhet, bilaga till proposition 1981/82:142. Ds 2005:28 Skattefusk, effektivitet och rättvisa – utökad skattekontroll i vissa branscher och diskussioner kring schabloniserade inslag i beskattningen. Ds 2009:43 Närvaroliggare och kontrollbesök – En utvärdering och förslag till utvidgning. Ds 2014:7 Minskat svartarbete i byggbranschen. Taxeringslagen (1990:324). Inkomstskattelagen (1999:1229). Lagen (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet. Lagen (2006:575) om särskild skattekontroll i vissa branscher. Skatteförfarandelagen (2011:1244). Skatteförfarandeförordningen (2011:1261). föreskrifter (SKVFS 2015:6) om personalliggare. Förvaltningsrätternas domar om kontrollavgift, –. Kammarrätternas domar om kontrollavgift, –. RÅ 2008 ref. 53. RÅ 2009 ref. 18. RÅ 2016 ref. 70. Enkät till handläggare, . Sex regionsamordnare och en handläggare med revisorsbakgrund, mars–. En rättslig expert, . Branschorganisationer Byggherrarna, . Installatörsföretagen (även synpunkter från Elkraftentreprenörer), . Plåt- & Ventföretagen, . Övriga näringslivsorganisationer Företagarna, . Arbetstagarorganisationer Byggcheferna, . Hotell- och restaurangfacket, . i (LO), . 2018/19:RFR4 KÄLLFÖRTECKNING Bjørneby, M., Alstadsæter, A. och , K. (2018) ”Collusive tax evasion by employers and employees. Evidence from a randomized field experiment in ”, CESifo Working Paper, nr 7381. () (2017). Personalliggare och kassare- gister – En sammanställning och genomgång av underlagen för gjorda be- dömningar av lagstiftningens effekter. (2017). Personalliggares effekter på lönerapporteringen i restaurang- och frisörbranschen. Eurofound (2013). Tackling undeclared work in 27 European Union Member States and : Approaches and measures since 2008. , och , (1986). ”The development of the shadow economies for , , and : A comparison”, Eu- ropean , vol. 2, nr 3, s. 351–394. , och , (2017). ”Shadow Economies Around the World: New Results for 158 Countries 1991–2015”. CESifo Working Paper Series”, nr 6430. Mróz, B., Raczkowski, K. och , F. (2015) ”Shadow economy and tax evasion in the EU”, , vol. 18, nr 1, s. 34–51. (2008). Näringslivets administrativa kostnader för skatteområdet. Upp- datering 2007. (2016). Systematisk utvärdering – Politiskt an- svarstagande för effektivare regler. (2018). Ny mandatperiod, nya möjligheter. Regel- reformer för ökad konkurrenskraft och tillväxt. (2012). Regelförenkling för företag – regeringen är fortfa- rande långt från målet, RiR 2012:6. (2012). Skattekontroll av företag – urval, volymutveckling och uppföljning, RiR 2012:13. (2002). – en principskiss, RSV Rap- port 2002:3. , och Žukauskas, (2016). ”Micro Based Results of Shadow Labour Market in the Baltic States, , , and ”, Taikomoji ekonomika: sisteminiai tyrimai, vol. 10 nr 2, s. 117–134. , (2016). ”Shadow Economy in – the Latest Developments up to 2016”. Hämtad på ions%5C2016%5CShadEc_Austria.pdf. Inte tillgänglig vid uppdateringstill- fället . , (2017).”Implausible Large Differences in the Sizes of Underground Economies in Highly Developed European Countries? A Com- parison of Different Estimation Methods”, Working Paper No. 1709 Depart- ment of Economics – , s. 14. (2015). Skattestatistisk årsbok 2015. , M. och Melsom, A.M. (2017). ”Personallisteordningen – motvirker den svart arbeid?”, Skatteetatens Analysenytt nr 2, s. 18–25. (2017). Regler som påverkar företagens kostnader och konkur- renskraft . Delrapportering av uppdrag enligt reglerings- brev 2014. Warnling-Nerep, (2010). Sanktionsavgifter: särskilt i näringsverk- samhet. (2014). ”Out of the shadows: a classification of econo- mies by the size and character of their informal sector”, Work, employment and society, vol. 28, nr 5, s. 735–753. (2017). utredningsskyldighet, verket.se/rattsligvagledning/edition/2017.7/327489.html. (2018a). Förutsättningar för att ta ut kontrollavgift, . (2018b). Befrielse från kontrollavgift, ket.se/rattsligvagledning/edition/2018.13/324147.html. Utvärderingen omfattar restaurang-, frisör-, tvätteri- och byggbranscherna. In- tervjuer har genomförts för att få kunskap om hur dessa branscher upplever att systemet med personalliggare fungerar, samt hur de ser på eventuella tillämp- ningsproblem och behov av förändringar i regelverket. Representanter för föl- jande branschorganisationer har intervjuats: Elkraftentreprenörer har framfört synpunkter via Installatörsföreta- gen. Intervjuer har också genomförts med representanter för Företagarna, och . För att få kunskap om hur personalliggarsystemet påverkar berörda arbetsta- gare har representanter för följande arbetstagarorganisationer intervjuats: •Landsorganisationen i (LO). För att få kunskap om kontrollen av personalliggare, hanteringen av ärenden om kontrollavgift, eventuella tillämpningsproblem och behov av förändringar i systemet har intervjuer genomförts med vissa av tjänstemän. Information har även hämtats in genom intervjuer med handläggare som har METOD OCH GENOMFÖRANDE BILAGA1 särskild kunskap om lagstiftningen och uppföljning av kontrollbesöken genom fördjupad utredning. Det har inte varit möjligt att genomföra intervjuer med alla tjänstemän som deltar i arbetet med personalliggare. Sex regionsamordnare och två andra handläggare har dock intervjuats. Organisationerna har själva valt vilka personer som ska representera dem. An- talet personer som har intervjuats har oftast varit en eller två. Intervjupersonerna har fått skriftliga frågor före intervjun. Några frågor var öppet formulerade, medan andra frågor var mer specifika. Så långt som möjligt har aktörer inom samma roll fått besvara samma eller snarlika frågor. En sammanfattning av intervjun (minnesanteckningar) har gjorts efter intervjutillfället. Intervjupersonerna har även getts möjlighet att lämna syn- punkter utanför frågeställningarna. Efter intervjuerna har intervjupersonerna fått läsa minnesanteckningarna för granskning och även senare fått tillfälle att faktagranska de uppgifter som hänförs till dem i den färdiga rapporten. För att få en bredare (kvantitativ) bild av hur kontrollverksamhet fungerar för de olika branscherna skickades en riktad enkät till verkets hand- läggare som arbetar, eller har arbetat, med frågor som rör personalliggare, in- klusive kontrollbesök av företag. Syftet med enkätundersökningen var att få fördjupad kunskap om hur medarbetare arbetar med personal- liggare, t.ex. hur vanligt förekommande det är att avvikelser upptäcks vid kon- trollbesöken och hur ofta möjligheten att genomföra en begränsad revision an- vänds vid kontrollbesöken. Enkätfrågor togs fram i dialog med även om utvär- derings- och forskningssekretariat slutligen bestämde vilka frågor som skulle ställas och utformningen av enkäten. I bilaga 2 redovisas vilka frågor som ställdes i enkäten och fler detaljer om hur den genomfördes. Enkäten genomfördes via e-post, och de svarande garan- terades att svaren på enkäten skulle vara avidentifierade gentemot och .