rfr · H70WRFR3 · 2019-12-19 00:00:00 — Årsredovisningar är en del i detta, men det finns också mängder av statistik, utredningar, forskning och annat som tas till vara. Vi vill dock ha ändamålsenliga årsredovisningar. På skärmen visas hela den nya paragrafen. Det jag ska tala om är att det finns ett tydligt syfte med årsredovisningarna. Det är fortfarande så att myndigheterna har stora friheter att utforma sin resultatredovisning, dock med tanke på att den ska vara ett underlag för regeringens bedömning av resultat och genomförande av verksamheten. Det är nytt att vi ställer krav på analys och bedömning av resultaten. Detta har inte funnits tidigare. Kravet på prestationsredovisning har tonats ned till förmån för effekt, eller om man vill kalla det resultat. Detta börjar gälla , så bestämmelserna tillämpas första gången i de årsredovisningar som lämnas , alltså . Vi kommer att göra en uppföljning av hur det ser ut nu och vilken effekt de har KULTURUTSKOTTETS SEMINARIUM OM ATT REDOVISA RESULTAT Vi tänker inte att allt ska bli perfekt första året, men det ska ändå ha skett en utveckling. Allra sist kan jag nämna att vi ser över riktlinjerna för resultatredovisningar . Det gör vi , och vi håller på fram till jul med detta. De iakttagelser som redovisas i kulturutskottets rapport är alltså värdefulla i detta arbete, och vi kommer att ta till vara dem. Ordföranden: har utrymme för lite frågor. (M): Presidiet och ordföranden! Jag vill tacka föreläsarna. Jag har egentligen tusen frågor. Det är ett komplext område, och föreläsningarna var helt skilda och intressanta på olika sätt. Jag ska dock hålla mig till en fråga. Den är kanske av lite fyrkantig karaktär, men inte förty. Även om granskningarna, framför allt och den som gjorts av kulturutskottet, har hand om myndigheternas resultatredovisningar och regeringens styrning av budget och så vidare och av sina myndigheter är det som har till uppgift att granska regeringens arbete, oberoende av regeringens sammansättning, eftersom det till syvende och sist är vi som står bakom den budget som lämnar oss och kommer ut till respektive myndigheter och olika samhällsfunktioner. Eftersom jag har en fot i – granskning av regeringen – funderar jag framför allt på och frågan om tillgänglighet, som hon uppfattade som en brist i redovisningarna. Om man tittar på regeringsformen, exempelvis § 2, ser man att just tillgängligheten är ett av fundamenta där. När det gäller kopplingen till detta arbete och till styrning av regeringen via exempelvis , förutom det som vi alla har i uppgift från utskotten i utvecklingsarbetet, undrar jag om ni har funderat något på detta i det arbete som rapporten utmynnar i. , utvärderings- och forskningssekretariatet: Jag är inte säker på att jag uppfattade frågan riktigt. Det vi gör är att tittar på regeringens redovisning till och följer upp denna. Om regeringen har angett tillgänglighet som en bedömningsgrund eller ett mål ska de följa upp detta på ett korrekt sätt. (M): Jag ska förtydliga mig. Har ni utifrån granskningsarbete, det vill säga den uppgift att granska som har, tagit hänsyn till regeringsformen eller bara budgetredovisningsarbetet? Förstår du mig bättre då? KULTURUTSKOTTETS SEMINARIUM OM ATT REDOVISA RESULTAT , utvärderings- och forskningssekretariatet: Vi har utgått från budgetlagens krav i arbetet. Vi har inte vidgat det mer än så. Det var detta uppdrag vi fick från uppföljningsgruppen inom kulturutskottet. Vad gäller själva frågeställningen får du fråga gruppen hur upplägget valdes. (SD): Även jag vill tacka för den intressanta föredragning vi har fått här . Min fråga gäller de områden som inte har tydliga målsättningar och resultatgrundande indikationer. Hur uppfattar ni, som är utanför detta, ert sätt att driva er verksamhet? Är det svårt? Behöver ni förtydliganden? Hur arbetar ni när det inte är så tydliga målsättningar? Ordföranden: frågan ställd till någon särskild? (SD): Nej, till någon som känner sig manad att svara på den. , : Vi försöker själva utifrån målen förtydliga vilka viktiga insatser vi kan göra och vilka tankar vi har om vad som kan leda mot målen. Det är detta arbete vi inleder. Rättare sagt har detta arbete pågått , men vi intensifierar det med anledning av ändringarna i förordning, årsredovisning och budgetunderlag. Vi måste göra detta därför att vi på tydliga sätt måste visa hur vi jobbar mot målen och hur det vi gör leder mot målen. Det är det svar som jag kan lämna. (SD): Om jag uppfattade dig rätt känner ni att ni själva måste tydliggöra de otydliga målsättningar ni får. Är det rätt uppfattat? , : Helt korrekt. Vi räknar inte med att regeringen ska ge oss tydliga målsättningar. Möjligtvis kan man ha en dialog om de bedömningsgrunder som vi kommer att ha, men i övrigt räknar vi med att vi får hitta på detta själva. Per Lodenius (C): Tack för föredragningarna! Jag har förberett en fråga som jag hade tänkt ställa till riksrevisor , men jag passar på att ställa den också till professor . Det handlar om armlängds avstånd, som är en praxis som har vuxit fram, om jag förstått det rätt. Armlängds avstånd är något som vi gärna använder i den politiska debatten, och sedan använder vi denna arm till att slå på varandra mellan partierna. KULTURUTSKOTTETS SEMINARIUM OM ATT REDOVISA RESULTAT Att en praxis har vuxit fram måste betyda att den fortsätter att förändras och att man kan se en förändring av attityderna till armlängds avstånd , både tillbaka och , om det har skett någon snabbare förändring. Detta är något som lyfts upp mer och mer i medierna, att styra den offentliga konsten på det sättet och så vidare. Kan man se om denna praxis har ändrats , speciellt ? I så fall, gällande den debatt som trots allt finns: Vad påverkar i utvärderingarna? Även om det bara är en praxis, kan man även ta upp den i utvärderingar? , : Tack för frågan! Vi uttalar oss bara om den granskning som vi har gjort. Någon annan tidshorisont har vi inte. Jag vill också vara väldigt tydlig och lägga till att uppdrag omfattar den statliga verksamheten. Vi granskar till exempel inte kommuner. Med detta sagt kan jag säga att vi har sett vi har granskat att det har fungerat väl. Det finns god kunskap och kännedom om principen om armlängds avstånd. , : Armlängds avstånd är ett ganska nytt begrepp som sådant. Jag tror att det i princip var när regeringen skrev propositionen om kultursamverkansmodellen som begreppet blev känt. I bemärkelsen begrepp är det nytt, men det är inte nytt inom kulturpolitiken. Det har funnits där . slogs det fast i propositioner och utredningar att kulturens autonomi, som det hette då, inte fick överskridas. Begreppet som sådant har alltså en lång historia. Som nämndes tidigare är begreppet framförhandlat. Det är inget teoretiskt begrepp i sig utan används oftast i normativt syfte: ”Styr oss inte! Ge oss pengarna, men ställ inga krav på vad vi ska göra!” Lite cyniskt sett har det inneburit detta. Armlängds avstånd har funnits inom många andra områden. En del av det som kallas public management har det inbyggt: Staten ger övergripande riktlinjer för verksamheterna, men sedan är det verksamheterna själva som hittar de bästa instrumenten för att förverkliga målen när det gäller armlängds avstånd. Jag tycker att det är intressant att man pratar om armlängds avstånd även i kommuner och regioner, där armlängds avstånd inte finns formellt sett. På den statliga nivån har vi myndigheter som till viss del är fristående. De är inte heller självständiga. På den regionala och kommunala nivån ger politiker bidrag men är ansvariga också för genomförandet. Då kan begreppet armlängds avstånd bli mer problematiskt. I debatten handlar ju armlängds avstånd om armen ned till kulturlivet, men man har inte problematiserat – tycker jag i min forskning – kulturlivets påverkan på politiken i sig. Det är problematiskt när man pratar om begreppet armlängds avstånd, men det är ett väldigt intressant och forskningsbart område. KULTURUTSKOTTETS SEMINARIUM OM ATT REDOVISA RESULTAT (V) förste vice ordföranden: Det var jätteintressanta föredragningar – stort tack till alla! Jag hade precis tänkt fråga om armlängds avstånd, men då riktar jag i stället en fråga till . Det var intressant att höra hur du ser på de framtida utvecklingsområdena. När det gäller att samordna sig och försöka samarbeta med andra myndigheter hade du en lång lista med myndigheter med angränsande verksamhet som kan påverka er. Jag tänker att det är stor risk att vi har andra utskott och departement inom politikområden som kanske har satt upp mål som står i strid med de främjandemål som ni har fått. Kan du på rak arm nämna något sådant mål som ni har sett motverkar det som vi från kulturområdet anser är viktigt? Har det satts upp motstridiga mål av andra utskott inom politikområden? , : Det handlar mycket om den klassiska konflikten mellan naturvård och kulturvård. När det handlar om genomförandet av vattendirektivet, som har varit föremål för noggranna skrivningar från regeringen och noggranna funderingar i , kan vi till exempel se tydliga målkonflikter mellan att uppnå de syften som finns i vattendirektivet och att klara av kulturmiljömålen. Detta är trots allt en fråga där det finns en risk för betydande förstörelse av värdefulla kulturmiljöer därför att andra intressen ska gynnas. Det är ett väldigt tydligt exempel på när olika politikområden krockar. Vi hoppas att Havs- och vattenmyndigheten, genom den samverkan vi har inom ramen för regeringsuppdraget, ska ta fram strategier som leder till ökad förståelse för varandras områden. Detta brådskar, och man kan säga att det är en högst brännande fråga. , : Jag tycker att förste vice ordförandens fråga är väldigt intressant därför att den illustrerar vikten av att lägga stor omsorg vid utformandet av mål. Jag kan konstatera rent generellt att vi på relativt ofta identifierar ett problemområde utifrån att där finns en målkonflikt och att vi därför väljer att granska just den frågan. Ordföranden: Jag skulle vilja be kommentera det som har kommit upp , nämligen att vi på kulturområdet har många stiftelser och bolag som är en del av att försöka skapa armlängds avstånd. Detta gör att det blir ganska svårt att styra. Det är ett annat sätt att styra. Har någon ingång där som kan vara intressant för oss att få höra om? KULTURUTSKOTTETS SEMINARIUM OM ATT REDOVISA RESULTAT , Totaleriet – : Jag har tyvärr inget bra svar på det. Jag vet att det är ett område som det finns starka önskemål om att viska utveckla och titta närmare på just därför att vi inte kan använda de normala styrinstrumenten på samma sätt på bolag och stiftelser. Det finns starka önskemål om att utveckla detta område eller i alla fall få kunskap om hur vi ska använda olika styrinstrument och om hur vi ska agera. Jag har egentligen inget svar på vilket som är bästa sättet att göra detta, men det finns i alla fall en medvetenhet om att det här är ett område som behöver utvecklas. Ordföranden: När det gäller de filmpolitiska målen är det en stiftelse som har det huvudsakliga ansvaret för dem, och detta gör hela politikområdet ganska svårstyrt. (M) andre vice ordföranden: för väldigt bra föredragningar och diskussioner! pratade om till exempel kultursamverkansmodellen, där det är flernivåstyrning. Vems mål är det som ska gälla, och hur sker implementeringen ned till regional och nivå? Jag har inte läst din forskningsrapport, men finns det några tips till oss om hur vi ska tänka där? , : Antingen får man ha hårdare styrmedel och säga till regionerna att de inte får några pengar om de inte gör som vi säger, eller också får man backa och tänka om kring vad som är det ursprungliga syftet med reformen, vad den ska leda till och vilka som är de bästa policyinstrumenten för att nå målen. Det är alltid svårt när det gäller den nationella kulturpolitikens mål: att vi ska ha tillgång till ungefär samma typ av kultur oavsett var i vi bor. kan vi ju inte ha det. Mot detta står de mål som har lyfts fram speciellt från den regionala nivån – att vi ska ge de pengar vi har för de statligt finansierade institutionerna till den regionala nivån så att de själva får göra vad de vill. I sa de att de ville driva den norrbottniska politiken, inte statens politik. Det är ett jättesvårt område att prioritera den regionala nivån när det gäller vilka mål som ska styra. Det är antingen det ena eller det andra. Sedan kan man säga att om regionerna är så intresserade av detta kan de teoretiskt sett hoppa av och säga att de struntar i pengarna från staten och kör sitt eget race. Det är ingenting som tvingar, utan det finns många olika alternativ. Detta var inget bra, entydigt svar. Frågan är problematisk. Ordföranden: Jag är lite nyfiken på vad SKL skulle svara på samma fråga eller på den kommentaren. KULTURUTSKOTTETS SEMINARIUM OM ATT REDOVISA RESULTAT (KD): Tack för goda presentationer! Jag har en fråga till uppföljnings- och utvärderingsgruppen. Jag ställer den till och , och den handlar om att mäta. Vi hörde från att styrning är önskvärd inom kulturpolitiken. Att mäta är viktigt, men det kan också ha en hämmande effekt. Generellt ser vi problem inom till exempel sjukvården när det handlar om att saker och ting ska mätas och sedan prickas av. Då försvinner kanske det humana, vårdande och empatiska – det där lilla extra som man gör för människor. Min fråga är om institutionerna fråntas den dynamik som finns i det omätbara, till exempel volontärinsatser som görs och så vidare. , : Tack så mycket för frågan! Det är glädjande att höra att det pågår ett utvecklingsarbete på kring resultatredovisning och hur mål formuleras, för detta är oerhört svårt. Mål ska helst vara smarta. Att mäta rätt saker är oerhört viktigt. Den stora konsten är hur man ska styra med tydliga, mätbara och gärna tidssatta mål som går att följa upp. Det finns inget enkelt svar på frågan, men om man sätter upp mål och sedan kräver fel mått blir det naturligtvis problematiskt. , : Det är en intressant fråga. På ett sätt är kulturpolitiken ett litet område som kämpar mot andra, större politikområden. Detta innebär oftast att man är ganska enig inom området, i alla fall på regional och nivå. Inom andra politikområden mäts ganska mycket vilka resultat politikområdet ger för exempelvis medborgare och utveckling. Ett dilemma då, även om man inte tycker att det ska mätas, är att på något sätt kunna förhandla med de andra politikområdena och säga i budgetförhandlingarna: Ge oss pengarna! Det går inte att mäta det vi gör, men det är något skönt och gott, och konsten är bra. Det kan vara så, men hur ska då kulturpolitikområdet agera gentemot de andra områdena, som har hårda data att visa på, till exempel skolpolitikområdet och socialpolitikområdet? Man kan säga att kulturpolitikområdet har det lilla dilemmat att det är ganska smalt . Jag tycker att det handlar mycket om konstnärspolitik. Det handlar inte så mycket om kulturpolitik i sig eller vad den ska leda till, och det handlar inte så mycket om dem som går på kultur eller varför man gör det här. Jag gjorde en reflektion en gång: Det är ungefär som att skolpolitiken enbart skulle handla om lärarnas väl och ve, fast skolpolitikområdet är mycket större än så, eller att försvarspolitiken enbart skulle handla om officerarnas väl och ve. Men dessa politikområden är mycket större, och ett dilemma för kulturpolitikområdet är att få denna större samhälleliga legitimitet. För att nå detta, KULTURUTSKOTTETS SEMINARIUM OM ATT REDOVISA RESULTAT vilket jag tror också är något som har legat bakom, måste man mäta och visa att man är nyttig på något sätt. Lawen Redar (S) tredje vice ordföranden: ! Tack, alla föredragande och deltagare här ! Vi har i alla fall på något sätt uppvisat att vi i kulturutskottet har ett intresse för både resultatmätning och målstyrning. Om man har jobbat inom andra politikområden och hamnar i kulturutskottet inser man att detta är ett mycket annorlunda område på så sätt att det finns tydliga nationella mål. Det finns delmål på respektive område, och man måste börja fundera politiskt på vad man vill åstadkomma på detta område. En personlig erfarenhet i kulturutskottet är att de mål som finns inom ramen för kulturen har en väldigt nära koppling till politisk ideologi – vad vill man egentligen åstadkomma med kulturen? Där finns en skillnad gentemot andra politikområden. Inom ramen för sjukvården ska människor bli friskare. Inom ramen för utbildningen ska vi säkerställa att barn och unga får en god utbildning för att kunna vara anställbara och få tillgång till hälsa och liknande . Är det ett problem för politikområdet i sig att det är så politiserat, på så sätt att politiken har ett ideologiskt intresse på kulturområdet? Frågan riktas förstås till . , : Har det blivit för ideologiserat? Nej, jag har kommit fram till att det nästan är tvärtom. Det blir inte så stora partipolitiska konflikter inom det här området, även om det har hänt lite . Detta har, tror jag, till viss del att göra med detta med armlängds avstånd och kulturens autonomi. Vad jag tycker är att politiker tar för lite plats i kulturpolitiken generellt sett. När jag intervjuade politiker om detta framgick det att man var lite rädd för att visa vad man vill med kulturpolitiken. Man vill absolut inte hamna i stolen i kulturnyheterna och utmålas som kulturlivets fiende eller massakreras på DN:s kultursidor. Man vågar inte riktigt ta konflikten och visa med hela handen, till skillnad från andra områden. Det var i alla fall det intryck jag fick när jag gjorde intervjuer med kulturpolitiker. Ordföranden: Jag vill passa på att sända ett varmt tack till alla som har varit här och alla som har bidragit – till er som har ställt frågor, er som har gett svar och er som har deltagit i arbetet med den produkt som vi har diskuterat och som har blivit väldigt uppmärksammad i men också i andra delar av samhällsdebatten, vilket vi är väldigt glada för. Den finns tillgänglig på nätet. Där kan man också se det här seminariet. Om det är någonting som man missade eller vill se en gång till går det att återuppleva där. KULTURUTSKOTTETS SEMINARIUM OM ATT REDOVISA RESULTAT undrar ni förstås hur kulturutskottet tänker arbeta vidare med detta. Det tänker vi återkomma till. Vi kan väl i alla fall konstatera att vi har fått en hel del nya insikter . Det är mycket som fungerar bra och mycket som skulle kunna fungera mycket bättre. Vi har fått en ökad medvetenhet om politikområdets dilemman och möjligheter genom det här arbetet. Vi har också fått väldigt mycket mer kunskap i och med det samtal som vi haft . Det här tar vi med oss i vårt fortsatta arbete, och det kommer säkert också att märkas på departementen, både och . Ett stort tack för ! Stort tack för era bidrag och för ert intresse! Öppen utfrågning om - en del av kontrollmakt Vägen till arbete för unga med funktionsnedsättning – en uppföljning och Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken offentliga utfrågning om barns skuldsättning Samordnad individuell plan (SIP) – en utvärdering offentliga utfrågning om internationell handel Offentlig utfrågning om framtidens spelpolitik Offentlig utfrågning om finansiell stabilitet och makrotillsyn den 23 Offentlig utfrågning om vägen till arbete för unga med funktions- nedsättning – en uppföljning och utvärdering Personlig assistans – effekter av rättsutvecklingen Forskarhearing om nya svenskar och demokratin Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Fossilfria drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan – flytande, gasformiga och elektriska drivmedel inom vägtrafik, sjö- fart, luftfart och spårbunden trafik Offentlig utfrågning om konkurrens på lika villkor inom luftfarts- Offentlig utfrågning om trygghet och studiero i skolan Järnvägstunnlar och skogsbilvägar – en uppföljning av klimatan- Öppen utfrågning om för offentliga utfrågning om cybersäkerhet Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport finans- Regeringens resultatredovisningar i ett 20-årigt perspektiv – utgiftsområde 8 Migration Seminarium om Agenda 2030 Öppen utfrågning med anledning av Riksrevisorernas årliga rapport Öppet seminarium om Efter #metoo – hur går vi vidare? Offentlig utfrågning om fossilfria drivmedel för att minska Offentlig utfrågning om anpassning av väg och järnväg till ett för- Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om finansiell stabilitet Offentlig utfrågning om transportsektorns bidrag till att uppfylla kli- En utvärdering av personalliggarsystemet Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Att redovisa resultat – En uppföljning av regeringens resultatredo- visning av utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Offentlig utfrågning om skogen som resurs och livsmiljö Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Seminarium om livslångt lärande