eunbil · H60N4CDE12 · 2019-01-01 00:00:00 — Rådets möte (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) a)Icke lagstiftande verksamhet b)Lagstiftning (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Vid denna dagordningspunkt väntas rådet hålla en diskussion om konceptet välfärdsekonomi (”Economy of Wellbeing”) på initiativ att det finska EU- ordförandeskapet. Inför diskussionen har det finska EU-ordförandeskapet tagit fram en not om ekonomisk tillväxt och människors välfärd. I noten konstateras att satsningar på välfärd och välmående i befolkningen och ekonomisk tillväxt inte står i motsatsförhållande till varandra utan är ömsesidigt förstärkande. Konceptet är brett och täcker in socialpolitik, hälsa, sysselsättning, jämställdhet och utbildningspolitik och behovet av sektorsövergripande arbete för att välfärdsekonomin ska kunna utvecklas fullt ut. Temat välfärdsekonomi är ett nyckeltema för det finska EU- ordförandeskapet på det sociala området och ett antal konferenser om relaterade ämnen väntas arrangeras. I tillägg till noten från ordförandeskapet väntas diskussionen utgå från ett bakgrundsunderlag från – The Economy of Wellbeing: Creating Opportunities for peoples Well-being and economic growth. menar att begreppet välfärdsekonomi innebär en ekonomi som ökar människors möjligheter till uppåtgående social rörlighet, som bidrar till förbättrad välfärd för hela befolkningen, minskar ojämlikheter samt säkerställer miljömässig och social hållbarhet. Fokus är på hur hållbar ekonomisk tillväxt och social hållbarhet främjar varandra. Rapporten fokuserar på områdena utbildning och kompetensutveckling, hälsa och sjukvård, social trygghet och omfördelning samt jämställdhet. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar denna diskussion på initiativ av det finska ordförandeskapet. Regeringen anser att ekonomisk tillväxt kan gå hand i hand med välfärd och välmående i befolkningen. EU:s medlemsstater står inför liknande utmaningar på det sociala området. Några av dessa är en arbetsmarknad i förändring, digitalisering och den demografiska utvecklingen. Regeringen välkomnar därför utbyte av erfarenheter och arbete för att bemöta gemensamma utmaningar på det sociala området. Regeringen avser bland annat lyfta fram den demografiska utvecklingen, jämställdhet samt individens trygghet, i relation till hållbar ekonomisk tillväxt. Utbildning, livslångt lärande samt god hälsa i 2 (10) befolkningen är andra viktiga aspekter för hållbar tillväxt och välmående i befolkningen. Den innevarande 2020-strategin kombinerar målsättningar på det sociala och sysselsättningspolitiska området med målsättningar för tillväxt. Regeringen önskar se ett ambitiöst tillväxt- och sysselsättningsramverk för EU även efter 2020. En viktig utgångspunkt för regeringen är att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna avseende arbetsmarknad, sociala frågor och utbildning respekteras. Datum för tidigare behandling i : Diskussionspunkten har inte varit föremål för samråd tidigare. Fortsatt behandling av ärendet: Det finska ordförandeskapet väntas ta fram rådsslutsatser på detta tema för antagande vid . a)Rekommendationer om 2019 års nationella reformprogram för varje medlemsstat och utkast till förklarande not Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Dokumenten ännu ej tillgängliga. 3 (10) Rådet ska godkänna de sysselsättnings- och socialpolitiska delarna av de landsspecifika rekommendationerna till medlemsstaterna inom ramen för den europeiska . Rekommendationerna åtföljs av ett utkast till förklarande not innehållande förklaringar till ändringar som gjorts i rekommendationerna. presenterade kommissionen sitt förslag till årets landsspecifika rekommendationer till medlemsstaterna. Kommissionen grundar rekommendationerna på en bedömning av medlemsstaternas nationella reformprogram och stabilitets- eller konvergensprogram som lämnades in till kommissionen . Dessutom utgör kommissionens landrapporter som presenterades ett analytiskt underlag till rekommendationerna. har arbetet inom den europeiska planeringsterminen haft ett starkare fokus på att identifiera och prioritera investeringsbehov i medlemsstaterna. Därav får alla medlemsstater en rekommendation kopplad till investeringar. fick tre rekommendationer. Den första rekommendationen är oförändrad jämfört med , och handlar om förslag till åtgärder för att komma till rätta med hushållens skuldsättning samt förslag till åtgärder för att stimulera bostadsbyggandet och öka effektiviteten på bostadsmarknaden. Den andra rekommendationen handlar om att investera i utbildning och kompetens samt att bibehålla investeringar inom transportsektorn och forskning och innovation. Den tredje rekommendationen handlar om att säkerställa effektiv tillsyn och tillämpning av regelverket mot penningtvätt. Till följd av valen till publicerades årets landsspecifika rekommendationer senare än vanligt. Rådets behandling av de landsspecifika rekommendationerna sker därför i två steg. I det första steget behandlades horisontella aspekter av rekommendationerna i (ekonomisk- och finanspolitiska delar) och i (sysselsättnings- och socialpolitiska delar) inför den 20–. I det andra steget väntas nu godkännande och slutligt antagande av de landsspecifika rekommendationerna. 4 (10) Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen ställer sig bakom att rekommendationer ges till medlemsstaterna. Det är sedan upp till varje medlemsstat att välja hur man förhåller sig till rekommendationerna. Regeringen föreslår därför att på rådsmötet ställer sig bakom godkännande av de sysselsättnings- och socialpolitiska delarna i de landsspecifika rekommendationerna samt åtföljande utkast till förklarande not. Datum för tidigare behandling i : Horisontella aspekter av de landsspecifika rekommendationerna behandlades i 2019 inför respektive . Även en rapport om horisontella aspekter av årets landsspecifika rekommendationer behandlades i inför allmänna rådet. Fortsatt behandling av ärendet: De landsspecifika rekommendationerna inom den europeiska planeringsterminen behandlas på och . b)Bedömning av de landsspecifika rekommendationerna och genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna : Yttrande från och skydd Vilken typ av behandling förväntas i rådet: 5 (10) Dokument ännu ej tillgängligt. () och kommittén för socialt skydd (KST) har utarbetat ett yttrande, där granskningen av medlemsstaternas nationella åtgärder på kommittéernas områden sammanfattas. Åtgärder som har vidtagits som har bäring på tidigare års landsspecifika rekommendationer tas upp i yttrandet. Yttrandet innefattar också en övergripande bedömning av rekommendationerna . Dessa bedömningar är övergripande och inte landsspecifika. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen föreslår att på rådsmötet ställer sig bakom att yttrandet från sysselsättningskommittén respektive kommittén för socialt skydd godkänns. Datum för tidigare behandling i : Horisontella aspekter av de landsspecifika rekommendationerna behandlades i och inför och . Fortsatt behandling av ärendet: De landsspecifika rekommendationerna inom den europeiska planeringsterminen behandlas på och . c)Rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik Vilken typ av behandling förväntas i rådet: 6 (10) Dokument ännu ej tillgängligt. presenterade kommissionen ett förslag till beslut om uppdaterade riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik. Förslaget innebär inte någon ändring i sak utan utgör endast en teknisk uppdatering av de befintliga riktlinjerna som senast reviderades i substans 2018. Medlemsstaterna ska enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt betrakta den ekonomiska politiken och främjandet av sysselsättningen som frågor av gemensamt intresse och samordna politiken på dessa områden inom rådet. I detta syfte ska rådet anta allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken och riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik. De sistnämnda ska stämma överens med de förstnämnda och de utgör tillsammans de integrerade riktlinjerna för genomförandet av 2020-strategin. Riktlinjerna lägger fast inriktningen för samordningen av medlemsstaternas politik. De ligger också till grund för landsspecifika rekommendationer inom de olika områdena. Sysselsättningsriktlinjerna måste godkännas av rådet . Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen förslår att på rådsmötet ställer sig bakom antagandet av förslaget till riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik. Datum för tidigare behandling i : 7 (10) 5.En ren jord åt alla: En europeisk strategisk långsiktig vision för klimatneutral ekonomi – sysselsättningsaspekter Vilken typ av behandling förväntas i rådet: ska föra en diskussion om samspelet mellan klimatomställning och sysselsättning mot bakgrund av kommissionens meddelande En ren jord åt alla – En europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi. Utkastet till förslaget om en långsiktig klimatstrategi antogs av kommissionen . Kommissionens analyser pekar på att omställning till klimatneutralitet kan bidra positivt till samhällsekonomin och skapa nya arbetstillfällen. arbetar fyra miljoner EU-medborgare inom gröna jobb, och denna siffra förväntas öka genom fortsatta investeringar i moderna industrier, digitalisering, energiomställning och cirkulär ekonomi. Inom vissa branscher och sektorer kommer dock omställningen att innebära större utmaningar. Kommissionen menar därför att omställningen måste ske på ett socialt rättvist sätt, där kostnad och nytta fördelas mellan regioner och sektorer. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar meddelandet om en långsiktig klimatstrategi och att strategin beskriver hur en omfattande omställning kan ske inom ramen för scenarier som är i linje med temperaturmålen i . Att kommissionen förespråkar netto-nollutsläpp av växthusgaser i EU 8 (10) 2050 är i linje med position om att EU ska nå netto-nollutsläpp , eller tidigare om vetenskapen visar att det krävs. Regeringen delar kommissionens bedömning att en omställning till nettonollutsläpp behövs av både ekonomiska och miljömässiga skäl. Kostnaderna riskerar bli oacceptabelt höga och påverka industrins konkurrenskraft negativt om omställningen sker för sent och i otillräcklig omfattning. För att kunna realisera den målbild som kommissionen beskriver är det enligt regeringens uppfattning viktigt att omställningen, i likhet med vad kommissionen pekar på, inleds tidigt och omfattar hela ekonomin samt görs på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Regeringen välkomnar också att meddelandet lyfter fram en omställning som är socialt rättvis, vikten av stöd genom utbildning, fortbildning och livslångt lärande och att en samhällsekonomiskt effektiv omställning skulle kunna ge positiva effekter för ekonomin, skapa nya arbetstillfällen och främja EU:s konkurrenskraft. Regeringen välkomnar mot denna bakgrund en diskussion om samspelet mellan klimatomställning och sysselsättning. Datum för tidigare behandling i : Diskussionen i EPSCO har inte tidigare behandlats. Däremot har själva meddelandet behandlats tidigare. Överläggning har skett med miljö- och jordbruksutskottet och näringsutskottet, med miljö- och jordbruksutskottet. Samråd med har skett vid fem tillfällen, . Fortsatt behandling av ärendet: Meddelandet väntas diskuteras i alla berörda rådsformationer och har även behandlats av . En långsiktig klimatstrategi för EU 2018/19:FPM19 9 (10) 6.Internationella utvecklingstendenser i sysselsättnings- och socialpolitiken Vilken typ av behandling förväntas i rådet: 10 (10)