eunbil · H70N4CF49B · 2019-10-08 00:00:00 — Sekretariatet för EU och internationella frågor Rådets möte (jordbruksministrarna) Förordning om Europeiska havs- och fiskerifonden - Beslut om en partiell allmän inriktning Vid mötet väntas ett beslut om en partiell allmän inriktning om förordning om Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) för perioden –2027. Beslutet avser de delar av förslaget som inte ingick i den partiella allmänna inriktningen som antogs av rådet . Det handlar om bestämmelser om budgetresurser inom ramen för direkt och indirekt förvaltning, övervakning och utvärdering, genomförande- och slutbestämmelser samt gemensamma indikatorer. Det finländska ordförandeskapet har presenterat flera kompromissförslag . Huvudfokus har legat på att åstadkomma förenklingar avseende medlemsstaternas rapportering och tydligare ramar för uppföljning och utvärdering för både medlemsstaterna och kommissionen. Förslaget innebär också förbättrade möjligheter till uppföljning genom de föreslagna indikatorer och ett sänkt tak för hur mycket medel kommissionen kan använda sig av för det s.k. tekniska stödet. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen är generellt positiv till förslaget och gör bedömningen att kompromissen möjliggör för förenklingar och kan minska den administrativa bördan för förvaltande myndigheten när det gäller rapportering kring uppföljning. Tydliga ramar för uppföljning och utvärderingar förbättrar också möjlighet att bedöma resultat vilket regeringen är positiv till. När det gäller taket för s.k. tekniska stödet anser regeringen att det bör vara lägre och på samma nivå som under nuvarande programperiod. Regeringen anser utifrån detta att den partiella allmänna inriktningen som är föremål för beslut kan stödjas. motsätter sig fortsatt den del av förslaget som antogs av Jordbruks- och fiskerådet då anser att förslaget går i fel riktning och bl.a. kan äventyra den gemensamma fiskeripolitikens målsättning. Det innebär att regeringen inte kommer att kunna ställa sig bakom rådets position inför förhandlingarna med . Detta är dock inte föremål för beslut på detta rådsmöte. Datum för tidigare behandling i : Frågan har varit föremål för information på Miljö- och jordbruksutskottetden och , samt för samråd med och . Fortsatt behandling av ärendet: är klart med sin första läsning och trepartssamtalen kan därmed inledas efter att beslut tas på ministerrådet. De finansiella delarna är dock avhängiga utfallet av MFF-förhandlingarna. 2 (16) 4.Rådets förordning om fastställande av fiskemöjligheter i Kommissionen lämnar förslag om fiskemöjligheter i . Kommissionen definierade i sitt årliga meddelande om fiskemöjligheter , (KOM 2019 (274), de grundläggande principer som kommissionen avser utgå ifrån när de presenterar förslag om fastställande av maximal tillåten fångst (TAC) och kvoter . Meddelandet diskuterades vid Jordbruks- och fiskerådet och ställde sig då positivt till kommissionens meddelande eftersom det bidrar till ökad transparens och framförhållning inför förhandlingarna om nästa års fiskemöjligheter. presenterade kommissionen ett förslag till förordning när det gäller fastställande av fiskemöjligheter i samt vissa fiskemöjligheter i vatten utanför . Kommissionen har därefter förtydligat förslaget i vissa delar. Kommissionens förslag reglerar i arterna torsk, sill, skarpsill, lax och rödspätta. Förslaget innehåller även förslag till TAC för vitlinglyra i . Kommissionen har i förslaget till förordning angett att TAC och kvoter i fastställs på nivåer som överensstämmer med målen och principerna i den gemensamma fiskeripolitiken, inklusive målet om beståndsstorlek över den nivå som kan ge maximalt hållbar avkastning (MSY), och i linje med den fleråriga för torsk, sill/strömming och skarpsill i . Kommissionens förslag innehåller förslag till TAC för de två förvaltningsområdena för torsk, TAC för de fyra förvaltningsområdena för sill, TAC för de två förvaltningsområdena för lax samt TAC för skarpsill och rödspätta i hela samt TAC för vitlinglyra i . Kommissionens förslag innebär en sänkning av fiskemöjligheterna (räknat i ton) om totalt jämfört med 3 (16) Utöver detta innebär kommissionens förslag ett förbud mot riktat fiske av östlig torsk och att endast oundvikliga bifångster är tillåtna av detta bestånd. Givet att förslaget innebär en omfattande reduktion av de sammanlagda fiskemöjligheterna jämfört med och ett förbud mot riktat fiske av östlig torsk väntas förslaget leda till negativa ekonomiska effekter för såväl fiskenäring som fiskberedningsföretag i alla medlemsstater runt . De negativa effekter som väntas 2020 måste dels ses i ljuset av de negativa effekter som torskfisket i östra redan drabbats av som följd av det östra torskbeståndets beståndssituation, samt dels i ljuset av att även annat än fiskeri påverkar den östra torskens möjlighet till återhämtning negativt och att en snabb återhämtning av torskbeståndet inte kan förväntas i och med miljösituationen i . Utöver förslag till TAC innebär kommissionens förslag också förslag om lekstängningsperioder för torsk samt att fritidsfisket på torsk fortsätter att regleras på EU-nivå . I syfte att komma till rätta med den felrapportering av lax (såsom öring) som framgår av () vetenskapliga råd, föreslår kommissionen också att vidareföra det förbud mot att fiska öring utanför som infördes för första gång på EU-nivå 2019. Förslaget har diskuterats i det regionala forumet för , Baltfish, och i rådets förberedande organ . Målsättningen är att rådet ska nå en politisk överenskommelse vid Jordbruks- och fiskerådet . Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringens övergripande målsättning är att förvaltningsåtgärder ska beslutas i linje med den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer. Regeringen anser således att fiske- och vattenbruksverksamheterna ska vara miljömässigt hållbara på lång sikt och förvaltas på ett sätt som är förenligt med målen om att uppnå nytta i ekonomiskt, socialt och sysselsättningshänseende samt att bidra till att trygga livsmedelsförsörjningen. Regeringens målsättning är också att åtgärderna ska vara i linje med Livsmedelsstrategin och Agenda 2030. När det gäller fiskemöjligheter anser regeringen således att det är angeläget att nå målen om beståndsstorlek över den nivå som kan ge maximalt hållbar avkastning (MSY), att den gemensamma fiskeripolitikens mål om 4 (16) landningsskyldighet möjliggörs, att den vetenskapliga rådgivningen och försiktighetsansatsen utgör grunden för besluten och att den fleråriga för torsk, sill och skarpsill ska tillämpas för de bestånd som omfattas av planen. I syfte att underlätta landningsskyldigheten är regeringens utgångspunkt att kvotsammansättningen för de pelagiska bestånden så långt möjligt bör spegla fångstsammansättningen, och att fiskemöjligheterna för dessa bestånd bör fastställas med hänsyn till de MSY- intervall som framgår av ICES vetenskapliga råd. När det gäller fritidsfiske anser regeringen generellt att reglering av fritidsfiske i första hand är varje medlemsstats ansvar och att EU-lagstiftning på detta område endast bör övervägas i specifika fall och om den kan tillföra mervärde. Givet beståndssituationen för vissa av bestånd och där fritidsfisket har betydande bidrag till fiskeridödligheten anser regeringen att det i specifika fall finns ett mervärde i att reglera fritidsfisket i vissa områden och för vissa arter i inom ramen för denna förordning. När det gäller kontroll och efterlevnad anser regeringen att regelefterlevnaden är ett viktigt element för att säkerställa ett hållbart fiske och att det ges lika villkor för fiskets aktörer genom att kontrollkraven uppfylls på ett likvärdigt sätt i medlemsstaterna. Regeringen anser således att det är angeläget att medlemsstaterna kommer till rätta med de fall av bristfällig regelefterlevnad som påträffas och stödjer att medlemsstaterna tillsammans med kommissionen och EUs fiskerikontrollmyndighet (EFCA) fortsätter sitt arbete i syfte att uppnå hållbart fiske. I linje med ovan angivna ståndpunkter kan regeringen preliminärt stödja den övergripande inriktningen i kommissionens förslag och regeringen kommer att verka för att regeringens övergripande målsättning återspeglas i den slutliga kompromissen. Datum för tidigare behandling i : Frågan har inte tidigare varit föremål för information i Miljö- och jordbruksutskottet eller för samråd med . Fortsatt behandling av ärendet: Rådets förordning om fastställande av fiskemöjligheter i förväntas antas formellt innan årsskiftet. 5 (16) 2019/20:FPM3 Förordning om fiskemöjligheter i Förslag saknas då dagordningspunkten avser ett meningsutbyte inför kommande konsultationer. EU förhandlar med om fiskemöjligheter och vissa övriga regler för fisket på gemensamma och gemensamt förvaltade bestånd i och . De årliga förhandlingarna baseras på långsiktiga fiskeavtal mellan och . De fiskemöjligheter som överenskommits förs in i EU:s TAC- och kvotförordning som i regel fastställs vid Jordbruks- och fiskerådet . I tillägg till fiskemöjligheter ingår i avtalen vissa gemensamma förvaltningsstrategier, tekniska regleringar och kontrollöverenskommelser. Förhandlingarna innebär också att EU och utbyter fiskemöjligheter med varandra vilket främst innebär att erbjuder EU arktisk torsk i utbyte mot andra arter samt för att få tillträde till EU:s marknad för fiskeprodukter. Vid rådsmötet önskar kommissionen höra medlemsstaternas ståndpunkter inför konsultationerna med . Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringens övergripande inställning är att förvaltningsåtgärder ska beslutas i linje med den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer och att kommissionen bör sträva efter att uppnå detta i förhandlingarna med . Vad gäller fiskemöjligheter anser regeringen således att det är angeläget att nå målen om beståndsstorlek över den nivå som kan ge maximalt hållbar avkastning, att reformens mål om landningsskyldighet möjliggörs och att den vetenskapliga rådgivningen utgör grunden för besluten. För att uppnå detta anser regeringen att förvaltningsstrategier är viktiga verktyg och regeringen anser därför att det är viktigt att fortsätta arbetet med att se över de strategier som är inaktuella och upprätta strategier för arter som fortfarande saknar dem. Beträffande utbyte av fiskemöjligheter anser regeringen att EU inte bör acceptera mer arktisk torsk än man kan kompensera för utan att det blir 6 (16) orimliga bördor för de medlemsstater som betalar men inte får del av torskutbytet. Regeringen anser också, i enighet med , att huvuddelen av kvotutbytet ska ske genom arter utanför . Datum för tidigare behandling i : Frågan har inte tidigare varit föremål för information i Miljö- och jordbruksutskottet eller för samråd med . Fortsatt behandling av ärendet: Förhandlingsresultatet vad gäller fiskemöjligheter förs i regel in i rådets förordning om fiskemöjligheter för som väntas bli föremål för politisk överenskommelse vid Jordbruks- och fiskerådet . (i , ) ICCAT (International Convention for the Conservation of Tunas) är den internationella konventionen för förvaltning av tonfiskar och andra långt vandrande fiskarter i . Grundfördraget antogs 1966 och trädde i kraft . ICCAT har 53 medlemmar, inklusive EU. Cirka 30 arter hanteras av ICCAT; tonfiskar (t.ex. blåfenad, gulfenad, storögd och bonit), spjutfiskar (svärdfisk, marlin-arter m.fl.), makrillarter och vissa arter av haj (t.ex. blåhaj och makrillhaj). För EU:s del är ICCAT viktig och EU är den största enskilda aktören i ICCAT med av kvoten av det östliga beståndet av blåfenad tonfisk (BFT). Även andra resurser förvaltas men BFT är den art som upptar huvuddelen av arbetet i ICCAT. har ingen fiskekvot för ett riktat fiske på BFT. Efter flera årtiondens frånvaro förekommer BFT återigen i svenska vatten i och 7 (16) Svenska fiskare får den som bifångst i det pelagiska fisket (i det fria vattnet), och har en bifångstkvot. kommer att äga rum i , . Vid mötet för Jordbruks- och fiskerådet kommer medlemsstaterna att presentera sina ståndpunkter inför årsmötet. Inför har kommissionen lyft frågor om förvaltningen av tropiska tonfiskar, svärdfisk och makrillhaj (kortfenad mako). Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringens grundinställning är att det är angeläget att EU verkar för att nå målen som sätts upp inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, inklusive mål avseende den externa dimensionen i enlighet med del VI i EU:s gemensamma fiskeripolitik (GFP). Vad gäller fiskemöjligheter anser regeringen således att det är angeläget att nå målen om beståndsstorlek över den nivå som kan ge maximalt hållbar avkastning, att reformens mål om landningsskyldighet möjliggörs och att den vetenskapliga rådgivningen utgör grunden för besluten. Regeringen anser att förvaltningsstrategier är viktiga verktyg för att uppnå detta. Därför anser regeringen att det är viktigt att fortsätta arbetet med att se över och upprätta strategier för arter som fortfarande saknar dem. Grundat på vetenskaplig rådgivning välkomnar regeringen följaktligen att ICCAT anpassar totalfångsterna (TAC) av tropiska tonfiskar, svärdfisk och makrillhaj (kortfenad mako) i enlighet med de senaste beståndsuppskattningarna och beståndsprognoser. Datum för tidigare behandling i : Frågan om har inte tidigare varit föremål för information i Miljö- och jordbruksutskottet eller för samråd med . Fortsatt behandling av ärendet: äger rum i , , . 8 (16) 7.Reformpaketet för den gemensamma jordbrukspolitiken, CAP, efter 2020 – lägesbeskrivning; Ordförandeskapet har tagit fram en lägesrapport och avser att informera om läget i förhandlingarna och sina planer för resterande delen av sitt ordförandeskap. Ordförandeskapet efterfrågar även medlemsstaternas syn på vilka delar av reformförslaget som kräver ytterligare diskussion. Kommissionen lämnade ett förslag till reform av den gemensamma jordbrukspolitiken . Förslaget omfattar 3 förordningar vilka har diskuterats på rådsarbetsgrupp, i den särskilda jordbrukskommittén och på samtliga jordbruksministerråd. finns det flera utestående frågor där det krävs ytterligare arbete på teknisk nivå och efter det politiska ställningstaganden. Ett viktigt område är hur en höjd ambition för miljö och klimat ska säkerställas i form av riktade eller generella åtgärder. Ett område som kräver mer diskussioner är hur den nya genomförandemodellen ska fungera. Hur ska resultatuppföljningen gå till i form av beräkning av så kallade enhetsbelopp för olika stöd samt hur ska ländernas rapportering respektive kommissionens resultatuppföljning gå till. Parallellt pågår en diskussion hur ska bereda reformförslagen i nästa steg. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen bedömer att det återstår en hel del förhandlingsarbete kring den så kallade gröna arkitekturen och den nya genomförandemodellen för CAP. På dessa områden krävs det ytterligare tekniska diskussioner innan politiska ställningstagande kan tas. Regeringen anser att det är viktigt att det ges tillräckligt med tid i de fortsatta förhandlingarna för att hantera utestående frågor. Det är även viktigt att det finns tillräckligt med tid för genomförande av den nya politiken i respektive land. 9 (16) Datum för tidigare behandling i : CAP-reformen har behandlats i miljö- och jordbruksutskottet respektive i inför tidigare råd, bl.a. . Fortsatt behandling av ärendet: Slutligt beslut om CAP-reformen förväntas kunna ske tidigast när beslut om den fleråriga budgetramen har tagits. Faktapromemoria: 2018/18:FPM 140 fastställdes genom meddelandet ”En ny EU-skogsstrategi: för skogarna och den skogsbaserade sektorn” (nedan kallad strategin) en ny EU- ram för att samordna och skapa enhetlighet i skogspolitiken och för att stärka skogens och skogssektorns bidrag till relevanta EU-målsättningar. I strategin ingick en översyn som planerades att genomföras , för att bedöma framstegen med strategins genomförande. Strategin löper till slutet av 2020. Det rumänska ordförandeskapet arbetade fram rådsslutsatser om översynen, som presenterades i en rapport . Rådsslutsatserna antogs vid Jordbruks- och fiskerådet . I rådsslutsatserna framgick att Jordbruks- och fiskerådet, utifrån ett antal angivna politiska riktlinjer från rådet, ville se en fortsättning på skogsstrategin efter 2020. Det finska ordförandeskapet avser därför ha ett åsiktsutbyte vid Jordbruks- och fiskerådet för att skapa sig en bild av vilka förväntningar ministrarna har på efter 2020. 10 (16) Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen bedömer att , med balans mellan gemensamma intressen och rätten till nationellt självbestämmande över skogsfrågor, är relevant såväl för samarbete globalt som inom EU liksom för medlemsstaternas pågående arbete med nationell skogspolitik. Av den anledningen anser regeringen att det behövs en skogsstrategi i EU även efter 2020. Regeringen ser behov av att tydligare och mer proaktivt ta itu med tvärgående frågor och samordningsbehov. ska det nationella självbestämmandet fortsatt värnas. I förhållande till strategin som sådan är regeringens målsättning att koordinering och samstämmighet inom EU såväl som arbetet med globala skogsrelaterade frågor uppmärksammas. Datum för tidigare behandling i : Miljö- och jordbruksutskottet beslutade vid sammanträdet 2018/19:12 att begära information från regeringen om kommissionens rapport om genomförandet av Information lämnades till Miljö- och jordbruksutskottet enligt begäran. Fortsatt behandling av ärendet: Det är ännu inte känt om eller hur det finska ordförandeskapet avser ta frågan vidare. 9.Kommissionens meddelande om att intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar -Presentation av kommissionen presenterade kommissionen sitt meddelande ”Intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar”. Syftet med meddelandet är att skärpa EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar på ett hållbart och ansvarsfullt sätt. Det övergripande målet är att skydda och öka världens skogsareal. För detta ändamål har kommissionen i meddelandet fastställt fem övergripande prioriteringar, 36 åtgärdsförslag som 11 (16) ska genomföras av kommissionen samt 22 åtgärdsförslag som rekommenderas för myndigheterna, näringslivet och det civila samhället i medlemsstaterna att genomföra. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att meddelandet bör välkomnas. Regeringen anser att det i många delar av världen finns utmaningar med ohållbar markanvändning med förlust av biologisk mångfald, avskogning, klimatförändringar och degradering av mark som resultat. Agenda 2030, med de 17 globala målen, utgör en samlande grund för regeringens arbete för hållbar utveckling. Målen i Agenda är integrerade och odelbara och balanserar de tre dimensionerna av hållbar utveckling: den ekonomiska, sociala och miljömässiga, ett förhållningssätt som är av stor relevans för skogspolitik. Skogen och dess värdekedja ska bidra till en global hållbar utveckling, genomförandet av Agenda 2030 och . Regeringen anser att det internationella samarbetet kring skogliga frågor är viktigt för att uppnå gemensamma målsättningar för hållbar utveckling. Regeringen betonar särskilt vikten av dialog och samverkan med producentländerna utanför EU för att motverka ohållbar markanvändning med avskogning som följd och för att främja ansvarsfull handel. Regeringen värnar det nationella självbestämmandet över skogsfrågor inom EU-samarbetet. Därför anser regeringen att de konkreta förslag som utarbetas ska vara ändamålsenliga, att överstatlig reglering bör undvikas och att den administration som krävs för att följa regelverken ska hållas till ett minimum. Vidare ska de konkreta åtgärderna vara proportionerliga, ickediskriminerande och minimalt handelsstörande. Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: Det finska ordförandeskapet har som målsättning att anta rådsslutsatser om meddelandet under sitt ordförandeskap. 12 (16) 13 (16) - Information från kommissionen Kommissionen informerar regelbundet om hur marknaden för jordbruks- och trädgårdsprodukter utvecklas. var EU:s mjölkinvägning högre än medan invägningen i var lägre. Avräkningspriserna på mjölk ligger fortfarande på en hög nivå. Det genomsnittliga för nötkött har sjunkit . Det svenska priset på nötkött ligger fortfarande högre än EU-snittet, men skillnaden har minskat. EU:s genomsnittliga pris på slaktgris har stigit och jämfört med . Orsaken är ökad efterfrågan från som haft en sjunkande produktion p.g.a. afrikansk svinpest. Några medlemsstater har drabbats av torka vilket har påverkat EU:s spannmåls, raps- och vinskördar negativt. Det är fortsatt låga priser på socker både på världsmarknaden och i EU. Ett globalt produktionsöverskott , och produktionsökningar i EU efter avvecklingen av produktionskvoterna bidrar till att priserna på världsmarknaden är förhållandevis låga. Datum för tidigare behandling i : Marknadssituationen behandlades i Miljö- och jordbruksutskottet samt inför Jordbruks- och fiskerådet samt . 11 a) Konferensen 2019 14 (16) - Information från ordförandeskapet Konferensen 2019 anordnades gemensamt av och det finska ordförandeskapet och hölls i . Konferensen samlade cirka 330 deltagare från olika organisationer i för att utbyta kunskap, diskutera nya åtgärder och aktiviteter. Konferensens slutsatser sammanfattades gemensamt av det finska ordförandeskapet och det kommande kroatiska ordförandeskapet. Det betonades bl.a att bioekonomin kan bidra till en mer hållbar produktion och konsumtion. Sociala och tekniska innovationer ansågs vara en nyckel för att förändra vårt sätt att leva och därmed stödja en mer hållbar livsstil . Forskning och innovation är centralt för att tillhandahålla de lösningar som behövs för en rättvis övergång till en cirkulär och hållbar bioekonomi. Ordförandeskapet kommer att arbeta med rådsslutsatser om den uppdaterade europeiska bioekonomistrategin. Det kommande kroatiska ordförandeskapet planerar att sätta bioekonomin högt på sin prioriteringslista främst inom, men inte begränsat till, jordbruksområdet. 11 b) Resultat från ministerkonferensen "Strengthening the Generation and Transfer of Knowledge for the Progress of Agriculture and the Rural Areas” (, ) - Information från slovenska delegationen Slovenska delegationen förväntas informera om en ministerkonferens som hölls i landet där 15 länder från i huvudsak östra deltog. hade inte mottagit någon inbjudan. Konferensen behandlade hur kunskapskedjan inom jordbruks- och landsbygdsområden kan stärkas. Av den deklaration som togs fram under mötet kan utläsas att länderna bl.a. välkomnar ökat fokus på kunskapskedjan, innovation och digitalisering i kommande CAP och erkänner (European Innovation Partnership for Agricultural productivity and Sustainability) som centralt verktyg för innovation. I deklarationen framgår även att länderna utlovar ökade insatser för forskning och utveckling av hållbar teknik, samt uppmuntrar till stärkt samarbete mellan länder, institutioner och företag för förbättrad kunskap och innovationer i andra länder. 15 (16) 11 c) Skador från asiatisk “stink bug” (Halyomorpha halys) på frukt- och grönsakssektorn - Information från italienska delegationen vill uppmärksamma kommissionen och övriga medlemsstater om de problem som den italienska frukt- och grönsaksodlingen upplever på grund av angrepp av den brunmarmorerade bärfisen. Brunmarmorerad bärfis har spritts till flera medlemsländer. 11 d) Afrikansk svinpest (ASF) – lägesbeskrivning - Information från kommissionen Afrikansk svinpest (ASF) fortsätter att sprida sig i och . Kommissionen väntas ge en lägesbeskrivning. Inför mötet har kommissionen skickat ut ett dokument (12570/19) med beskrivning av vad som hänt sedan frågan var uppe senast på Jordbruks- och fiskerådet . Sjukdomen har fortsatt att breda ut sig och de första utbrotten har rapporterats från , , och . Kommissionen uppmanar samtliga medlemsstater att upprätthålla beredskap för att effektivt förebygga och kontrollera spridning av ASF. 11 e) Livsmedelssäkerhet - Information från kommissionen