eunbil · H60N4C8EC0 · 2019-01-01 00:00:00 — Enligt den preliminära dagordning som presenterades . 1.Godkännande av den preliminära dagordningen 2.(ev.) Godkännande av A-punkter Lagstiftningsöverläggningar Rådet ska ha en diskussion om kommissionens förslag om InvestEU. Överläggning har skett med finansutskottet . Inom den fleråriga budgetramen (MFF) för 2021-2027 föreslår kommissionen inrättandet av InvestEU-programmet i syfte att stödja investeringar i EU. Via en EU-budgetgaranti på ska programmet stödja olika investeringspartner, bland andra Europeiska investeringsbanken (EIB) och nationella utvecklingsbanker, i syfte att mobilisera projektfinansiering på . Programmet är tänkt att förenkla och effektivisera dagens fragmenterade system av finansiella instrument inom EU genom att samla 14 centralt förvaltade finansiella instrument, däribland en uppföljare till den europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), i en enhetlig struktur. föreslås vara en strategisk, men inte exklusiv, partner i implementeringen. Detta är en skillnad jämfört med Efsi, där EIB är en exklusiv partner i implementeringen. Syftet med att ge andra aktörer tillgång till EU- budgetgarantin är att dra nytta av deras lokalkännedom och expertis för att bättre uppfylla olika EU-mål. För närmare beskrivning av förslaget se faktapromemoria 2017/18:FPM159. Förhandlingar om instrumentet inleddes på teknisk nivå och rumänska ordförandeskapets målsättning är att triologer ska inledas . De flesta medlemsstater har välkomnat målet att via InvestEU effektivisera systemet för finansiella instrument och öppna tillgången till EU- budgetgarantin till andra partner än EIB. Hur instrumentet ska styras är dock en utestående fråga. Majoriteten av medlemsstaterna, liksom EIB, är skeptiska till den föreslagna styrstrukturen i kommissionens förslag, där kommissionen har en mycket framstående roll. Istället har en tydligare roll för EIB, i egenskap av EU:s bank, efterfrågats. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar den förenkling och konsolidering av centralt förvaltade finansiella instrument som InvestEU innebär. Regeringen är dock tveksam till InvestEU:s storlek och anser att både instrumentets omfång och budgeteffekter behöver analyseras och kan behöva begränsas. Regeringen är positiv till att andra aktörer än EIB ska få tillgång till InvestEU så att även deras expertis nyttjas. Regeringen anser att garantin ska allokeras på transparenta och objektiva grunder. Att säkerställa mervärde i förhållande till annan finansiering är viktigt. Regeringen ser potentiella problem med förslaget att kommissionen ska administrera InvestEU. Uppgiften kräver stor erfarenhet av bankverksamhet, vilket kommissionen inte har. Det är viktigt att hitta en lämplig styrstruktur där t.ex. av bankverksamhet används, en god riskhantering säkras och medlemsstaternas inflytande över instrumentet stärks. Regeringen anser även att instrumentet bör vara tillgängligt för utvecklingsbanker i små och medelstora medlemsstater för att säkerställa deras inflytande i förhållande till stora medlemsstater. 2 (10) 4.(ev.) Översyn av det europeiska systemet för finansiell tillsyn - Diskussionspunkt Rådet ska ha en diskussion om översynen av det europeiska systemet för finansiell tillsyn. Överläggning med finansutskottet ägde rum . Samråd med skedde . Tillägget till förslaget avseende penningtvätt och terroristfinansiering överlades med finansutskottet och informerades om tilläggsförslaget . Kommissionen presenterade en översyn av det europeiska systemet för finansiell tillsyn. Myndigheterna i tillsynsstrukturen är (), och de tre europeiska tillsynsmyndigheterna (Esa-myndigheterna) Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (), Europeiska bankmyndigheten () och Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa). Kommissionen föreslår ändringar när det gäller Esa-myndigheternas uppdrag och befogenheter, omfattningen av deras direkta tillsyn, styrning och finansiering. I korthet föreslås bland annat att vissa europeiska fonder, leverantörer av datarapporteringstjänster, vissa prospekt samt kritiska referensvärden ska stå under direkt tillsyn av istället för under de nationella tillsynsmyndigheterna, vilket i fall är . När det gäller styrning av Esa-myndigheterna föreslås att en stor del av myndighetens beslutsfattande flyttas från tillsynsstyrelsen, där de nationella myndigheterna är representerade, till ett nyinrättat exekutivt beslutsorgan med ledamöter som nomineras och tillsätts av respektive rådet. Förslaget innebär slutligen en ändrad modell när det gäller hur Esamyndigheterna finansieras. Förslaget innebär bland annat att Esamyndigheterna får utökade möjligheter att ta ut avgifter från företag under indirekt tillsyn, dvs. sådana som står under de nationella tillsynsmyndigheternas tillsyn. Förslaget beskrivs närmare i faktapromemoria 2017/18:FPM11. 3 (10) Förhandlingarna avseende översynen påbörjades och pågår fortfarande. presenterade kommissionen ett tillägg till förslaget som avsåg ett stärkt mandat för på området penningtvätt och terroristfinansiering. Förslaget beskrivs i faktapromemoria 2018/18:FPM7. Medlemsstaterna kom överens om ett partiellt förhandlingsmandat för att möjliggöra förhandlingar med avseende tilläggsförslaget. Diskussionen i rådet väntas fokusera på hur förhandlingen av det sammantagna förslaget bör tas vidare. Ordförandeskapet föreslår att förhandlingen formellt delas upp för att möjliggöra att förhandlingar med påbörjas om tilläggsförslaget om penningtvätt och terroristfinansiering medan förhandlingar mellan medlemsstaterna om resterande delen av översynen fortsätter. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar initiativet till en översyn av Esa-myndigheterna och det fortsatta främjandet av väl fungerande kapitalmarknader inom EU. En viktig uppgift för Esa-myndigheterna är att verka för ökad likformighet i tillämpningen av tillsynsregler på finansmarknadsområdet. Regeringen är dock kritisk till delar av förslaget som innebär oklara ansvarsförhållanden mellan EU-nivå och nationell nivå, sämre förutsättningar att skapa en effektiv tillsyn och en förskjutning av beslutsrätten inom myndigheterna. Vidare är regeringen kritisk till vissa delar av förslaget som rör direkttillsyn. Regeringen befarar att den sammantagna konsekvensen av förslaget kan leda till en tillsyn som är mindre effektiv, mindre förutsägbar och sämre anpassad efter nationella förhållanden. Regeringen anser att eventuella kostnadsökningar till följd av förslaget inte ska leda till utgiftsökningar för EU-budgeten, utan bör hanteras genom omprioriteringar. Regeringen välkomnar förslaget att förhandlingen om översynen formellt delas upp för att på så vis möjliggöra att förhandlingar kan påbörjas med i den del av förslaget som avser stärkt mandat för på området penningtvätt och terroristfinansiering . 4 (10) Aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster Ordförandeskapet väntas informera om hur arbetet går med aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster. 6.Presentation av ordförandeskapets arbetsprogram - Diskussionspunkt Det rumänska ordförandeskapet ska presentera sitt arbetsprogram för Ekofin . Ärendet har inte tidigare behandlats i . Ordförandeskapet framhåller särskilt vikten av sammanhållning mellan medlemsstater, regioner och medborgare. På grundval av denna princip formuleras fyra övergripande prioriteringar: ekonomisk och social konvergens, säkerhet, en stärkt roll för som global aktör och gemensamma värderingar som främjar solidaritet och sammanhållning. På Ekofinområdet har tre huvudsakliga prioriteringar. Den första är att stärka den ekonomiska och monetära unionen och bankunionen samt att fortsätta utveckla kapitalmarknadsunionen. Här avser ordförandeskapet bland annat fortsätta arbetet med den offentlig-finansiella säkerhetsmekanismen till den gemensamma resolutionsfonden och den gemensamma insättningsgarantiförsäkringen i bankunionen. Ordförandeskapet avser även fortsätta arbetet med förslag inom ramen för kapitalmarknadsunionen. Den andra prioriteringen handlar om rättvis och effektiv beskattning. Ordförandeskapet avser bland annat fortsätta arbetet med att modernisera mervärdesskattesystemet, särskilt för e-handel. Ordförandeskapet vill även främja konstruktiva diskussioner om en gemensam bolagsskattebas och fortsätta arbetet med beskattning av den digitala ekonomin. 5 (10) kommer ordförandeskapet att fortsätta arbeta med förslaget om finansiering av tullkontrollutrustning, samt föra förhandlingarna framåt om det framtida tullprogrammet efter 2020. Den tredje prioriteringen är att säkerställa koordineringen av ekonomisk politik på europeisk nivå i syfte att stärka medlemsstaternas utveckling och motståndskraft. Genom fortsatt arbete med den europeiska terminen vill ordförandeskapet främja genomförandet av strukturreformer och investeringar. Ordförandeskapet avser även fortsätta förhandlingar om InvestEU och diskussioner om inrättandet av ett reformstödsprogram inom nästa fleråriga budgetram. I ljuset av brexit framhåller ordförandeskapet att det är viktigt att bevara EU:s sammanhållning och avser mot den bakgrunden arbeta för en nära koordinering mellan rådet och . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar ordförandeskapets arbetsprogram för . Att regeringen välkomnar arbetsprogrammet innebär inte att regeringen ställer sig bakom alla frågor som ordförandeskapet avser arbeta med. Regeringen redovisar sin ståndpunkt för respektive initiativ inför att de behandlas i rådet. a)Slutsatser om den årliga tillväxtöversikten - Beslutspunkt ska anta rådsslutsatser om den årliga tillväxtöversikten . Samråd med om den årliga tillväxtöversikten ägde rum inför möte och möte samt inför Allmänna rådets möte . publicerade kommissionen den årliga tillväxtöversikten . Tillsammans med bland annat den årliga förvarningsrapporten samt förslag till rekommendation till 6 (10) euroområdet , utgjorde dessa dokument starten europeiska termin. I den årliga tillväxtöversikten redovisar kommissionen förslag till prioriteringar för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken . De tre förslagen till huvudsakliga prioriteringar är att genomföra investeringar av hög kvalitet, genomföra strukturreformer för att främja produktivitetstillväxt, inkludering och förstärkt institutionell kvalitet samt säkra makroekonomisk stabilitet och sunda offentliga finanser. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till rådslutsatser om den årliga tillväxtöversikten 2019. Regeringen välkomnar årets tillväxtöversikt och kan på ett övergripande plan ställa sig bakom de prioriteringar som kommissionen föreslår för den ekonomiska politiken . Ett fortsatt fokus på investeringar, genomförande av strukturreformer och en ansvarsfull finanspolitik bidrar till att stärka motståndskraften i ekonomier. Det är viktigt att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna rörande den ekonomiska politiken (inklusive på skatteområdet), sysselsättningspolitiken och sociala frågor även fortsättningsvis respekteras. b)Slutsatser om den årliga förvarningsrapporten - Beslutspunkt ska anta rådsslutsatser om den årliga förvarningsrapporten . Samråd med om den årliga förvarningsrapporten ägde rum inför möte . publicerade kommissionen den årliga förvarningsrapporten . Kommissionens förvarningsrapport om makroekonomiska obalanser utgör starten på det årliga makroekonomiska obalansförfarandet. 7 (10) undersöker kommissionen om det verkar finnas obalanser i respektive medlemsstat och motiverar varför ett antal medlemsstater kommer att bli föremål för fördjupad granskning av kommissionen . I årets förvarningsrapport gör kommissionen bedömningen att tretton medlemsstater ska granskas, däribland som har varit föremål för djupgranskning även . Kommissionen motiverar granskningen av framför allt med anledning av den privata sektorns skuldsättning och utvecklingen på bostadsmarknaden. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till rådslutsatser för den årliga förvarningsrapporten . Regeringen välkomnar förvarningsrapporten och kommande fördjupade granskningar, som kan bidra till att tidigt upptäcka makroekonomiska obalanser. Regeringen och dess myndigheter följer noga utvecklingen kring hushållens skuldsättning, där flera åtgärder har genomförts . c)Rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet - Beslutspunkt ska godkänna rekommendationen till euroområdet om riktlinjer för den ekonomiska politiken 2019. Endast har rösträtt om rekommendationen. Samråd med om rekommendationen till euroområdet ägde rum inför möte och möte . publicerade kommissionen sitt förslag till rekommendation till euroområdet som helhet. Kommissionens förslag till rekommendation till euroområdet syftar till att lägga fokus på euroområdet som helhet. Euroområdet får fem rekommendationer. Rekommendationerna handlar om reformer för att fördjupa den inre marknaden och främja produktivitetstillväxt, att stärka de offentliga finanserna, åtgärder för att stärka banksektorn och färdigställa 8 (10) bankunionen, att fullborda den ekonomiska och monetära unionen samt en rekommendation om sysselsättnings- och socialpolitiska aspekter. Förslag till svensk ståndpunkt Vid behandling av rekommendationen till euroområdet som helhet är det endast länder som har euron som valuta som har rösträtt. 8.Ekonomiska och monetära unionen – uppföljning av Europeiska rådets decembermöte Rådet ska diskutera ekonomiska och monetära unionen (EMU) som en uppföljning av . I anslutning till det mötet ägde ett Eurotoppmöte i inkluderande format rum gällande fördjupning av EMU. Överläggning om frågor rörande fördjupningen av EMU har skett med finansutskottet , . Samråd med om fördjupningen av EMU skedde inför Ekofin . fick en återrapport från , inklusive Eurotoppmötet i inkluderande format, . har informerats om EMU-fördjupningen inför möten i i inkluderande format respektive Eurotoppmöten i inkluderande format , respektive . lade kommissionen fram ett paket med förslag om fullbordande av EMU (2017/18:FPM38). Paketet var en uppföljning av kommissionens diskussionsunderlag om en fördjupad ekonomisk och monetär union (2016/17:FPM102). Baserat på vägledning från Eurotoppmöten i inkluderande format respektive , har i inkluderande format arbetat med tre områden: i) fullbordandet av bankunionen, ii) reform av europeiska stabilitetsmekanismen, ESM, samt iii) budgetinstrument för EMU. nåddes i i inkluderande format en överenskommelse om EMU-fördjupning. Den gäller en offentligfinansiell säkerhetsmekanism för resolutionsfonden i bankunionen och en 9 (10) del andra frågor rörande bankunionen, reform av ESM samt budgetinstrument för euroområdet. Eurotoppmötet i inkluderande format ställde sig bakom överenskommelsen och gav vägledning för fortsatt arbete. Fortsatt arbete innefattar revidering av ESM-fördraget och frågor om budgetinstrument för EMU. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar de framsteg som har gjorts med fördjupningen av EMU. Det ligger i intresse att EMU fungerar väl. Det är positivt att diskussionerna sker i ett inkluderande format. EU:s sammanhållning bör värnas och hänsyn tas även till icke-euroländers intressen. I enlighet med av tidigare fastlagda ståndpunkter kommer regeringen fortsatt att betona medlemsstaternas ansvar för den ekonomiska politiken och dess konsekvenser. Centralt är att säkerställa sunda offentliga finanser och att genomföra ekonomiska reformer. Prioritet bör ges åt att genomföra de åtgärder som redan har påbörjats, inte minst att fullborda bankunionen och kapitalmarknadsunionen. Regeringen är skeptisk till förslag som går i en starkt centraliserande riktning. Gällande budgetinstrument kommer regeringen fortsatt att verka för att ramen för EU-budgeten begränsas, i enlighet med målsättningarna för förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram. Det har i skrivande stund inte meddelats några övriga frågor. 10 (10)