rfr · H60WRFR8 · 2019-01-01 00:00:00 — (ESV) i regleringsbrevet i uppdrag att presentera en översiktlig bild per utgiftsområde av dels utvecklingen i förhållande till målen, dels utgiftsut- vecklingen för berörda anslag. Inom utgiftsområde 17 valde ESV att analysera områdena museer och utställningar, politik för det civila samhället och folk- Uppdraget redovisades i en rapport16 som visar att kopplingen mellan mål, indikatorer och anslag varierar. I en del fall har indikatorerna en tydlig koppling till såväl mål som anslag. I andra fall är sådana kopplingar mer kom- plexa eller svåra att göra. Rapporten kommer enligt regeringen att användas i fortsatta arbete med att utveckla resultatanalyserna, resul- Regeringen beslutade om ändringar i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag i syfte att utveckla myndigheternas re- sultatredovisningar till regeringen i sina årsredovisningar. sedda att göra resultatredovisningarna mer ändamålsenliga för regeringens uppföljning och därmed utgöra ett bättre underlag för resultatredovisningen Ändringarna som trädde i kraft och tillämpas första gången för årsredovisningen innebär bl.a. att krav införs på redovisning av analyser och bedömningar av verksamhetens resultat och dess utveckling i förhållande till uppgifter och mål.18 2015/16:FiU1, s. 165. 2017/18:1, förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, s. 773. genomförs vid olika insatser för att utveckla stödet till utskottens arbete med regeringens resultatredovisning, bl.a. genom seminarier för utskottskanslierna. Olika insatser har även genomförts tidigare i samarbete med . Sex av utskott uppmärksammade redovisningen av mål och resultat vid ett öppet seminarium i 2013 i samarbete med . Vid seminariet framhölls att olika regeringar hade experimenterat med upplägget för redovisning av resultat och bedömning av måluppfyllelse och att det fanns många frågor om metoder för detta arbete.19 1.3.2 Utvecklingsarbete inom utgiftsområde 17 uppföljnings- och utvärderingsgrupp genomförde 2013 en fördjupad uppföljning av resultatredovisningen av utgiftsområde 17.20 Gruppen lyfte i sina bedömningar bl.a. fram behovet av längre tidsserier och indikatorer. Indikatorerna borde enligt gruppen mäta uppnådda resultat och inte fokusera på insatser eller omvärldsförändringar. Vidare borde regeringen enligt gruppen specificera centrala indikatorer för att bättre kunna bedöma måluppfyllelsen. Utgångspunkten borde vara att samtliga identifierade indikatorer kommenterades samt att regeringen uttalade sig om hur reformer och andra statliga insatser påverkar graden av måluppfyllelse. Gruppen framhöll också behovet av en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen för hela utgiftsområdet. Likaså påpekade gruppen betydelsen av att resultatanalysen görs på ett snarlikt sätt för alla områden och gruppen önskade en utveckling av sakområdets struktur i syfte att göra den mer transparent och lättillgänglig. Efter utskottets uppföljning förbättrades resultatredovisningen, vilket framgår av kulturutskottets ställningstaganden i budgetbetänkandet för 2015.21 Bland annat förbättrades strukturen. I de löpande uppföljningarna av resultatredovisningarna i budgetpropositionerna –2019 har utskottet konstaterat att utvecklingen av resultatredovisningen har fortsatt.22 har dock utskottet i sina ställningstaganden bl.a. framfört önskemål om en utökad användning av tidsserier för att underlätta utskottets resultatanalys.23 uppföljningsgrupp publicerade 2017 en uppföljning av målen för den statliga idrottspolitiken med inriktning på barn och unga, bl.a. det beslut som fattades 2009 om att statsbidrag till barn- och ungdomsverksamheter ska ges till verksamheter som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv.24 Ett resultat var att aktiviteten var generellt lägre hos resurssvaga grupper och trots att statsbidragen hade ökat kraftigt hade resultaten inte förbättrats. 192012/13:RFR7 Öppet seminarium om mål- och resultatstyrning: vilka mål, vilka resultat? 202013/14:RFR2. 2014/15:KrU1. 2015/16:KrU1, bet. 2016/17:KrU1, bet. 2017/18:KrU1 och bet. 2018/19:KrU1. 2018/19:KrU1. 242016/17:RFR12 . En uppföljning med inriktning på barn och ungdomar. uppföljningen framgick också att det var svårt att få en samlad bild av vilken effekt statens bidrag till idrottsrörelsen hade fått. Staten måste på ett bättre sätt kunna säkerställa att statsbidragen används på det sätt som och re- geringen har bestämt, och regeringens rapportering till behövde en- ligt uppföljningsgruppen bli bättre. följde utskottet upp och utvärderade kultursamverkansmodel- len.25 Uppföljningen visade att införandet av modellen hade bidragit till ökad dialog och vitalisering av det kulturpolitiska samtalet på regional och lokal nivå och gjort att kulturen hade kommit högre på den politiska agendan. tidigt hade införandet av modellen inte lett till någon förändrad bidragsfördel- ning eller till förändrade möjligheter att nå de kulturpolitiska målen. hade inte påverkat de skillnader i kulturutbud som fanns mellan olika län och kommuner eller resulterat i att nya deltagargrupper hade nåtts. strök att det är viktigt att regeringen följer upp resultaten av de statliga bidra- gen till regional kultur och redovisar detta till . och utvärderingsgruppen menade att modellen behövde ses över. 1.4 Syfte och frågeställningar Syftet med den nu aktuella fördjupningen är att utskottet kan bidra till att ytterligare förbättra resultatredovisningarna inom utgiftsområde 17. Följande frågor besvaras i kapitel 2: Hur har resultatredovisningen för samtliga områden inom utgiftsområde 17 utvecklas –2019? Lever regeringens resultatredovisning upp till önskemål på en resultatredovisning och till budgetlagens krav? Finns det resultatredovisningar inom utgiftsområdet som kan framhållas som särskilt goda exempel i ett fortsatt utvecklingsarbete? Följande frågor besvaras i kapitel 3, som är en fördjupning inom tre områden (litteratur- och läsfrämjande, kulturmiljö och film): Vilka metoder för att mäta resultat (statistik, indikatorer och annat) finns inom det kulturpolitiska området? Vilka bedömningsgrunder (statistik, indikatorer och annat) använder sig regeringen av i sin resultatredovisning av områdena? Vilka använder man sig inte av? Gör resultatredovisningen kopplingar till de lagar (kulturmiljölagen, bibliotekslagen) inom de aktuella områdena som har beslutat om? Gör resultatredovisningen för de tre valda områdena kopplingar till i vilken mån resurser har fördelats enligt mål och delmål? Ger resultatredovisningen information om huruvida avsedda mål och delmål har uppnåtts? 25 2015/16:RFR4 Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen. 1.5 Centrala begrepp och definitioner Några centrala begrepp inom resultatstyrning som används i uppföljningen beskrivs och definieras nedan.26 Mål är beskrivningar av önskade tillstånd. Uppföljning av mål förutsätter att målen operationaliseras, dvs. att målen blir mät- och uppföljningsbara. Detta kan göras genom att väsentliga aspekter i målet tilldelas indikatorer. Det finns olika sorters mål, t.ex. främjandemål och kvantifierbara mål. En indikator är en beskrivning av ett tillstånd för en viss aspekt av ett mål. Indikatorer anger olika grader av måluppfyllelse. En eller flera indikatorer anger hur målet ska mätas och undersökas och vilka kvantifierbara data som ska samlas in. Syftet med indikatorer är just att ge indikation på faktiska förhållanden, exempelvis om en förändring inträffat eller inte inträffat. Indikatorer kan dock aldrig ge absoluta sanningar eller en heltäckande bild. Vid sidan om indikatorer kan andra bedömningsgrunder tas fram för att följa upp målet. Det finns ingen vedertagen definition av begreppet bedömningsgrund, utan det kan ses som ett samlingsbegrepp för förhållanden som är relevanta för de resultat som redovisas. För att en bedömning av måluppfyllelse ska vara tydlig kan man behöva fastställa ett kriterium för måluppfyllelse och en tidsangivelse. Kriteriet anger vid vilket värde på bedömningsgrunden (som kan vara en indikator) som målet är uppfyllt. Tidsangivelsen anger eller med vilken regelbundenhet data ska samlas in och bedömas mot kriteriet. Det kan också finnas behov av att fastställa ett utgångsläge, en s.k. baseline, som indikatorn kan jämföras och mätas mot. Det kan t.ex. vara en tidpunkt. Begreppsapparaten kring insatser och resultat är delvis snårig och överlappande. I begreppet resultat inkluderar ESV varor och tjänster som har lämnat en myndighet.27 Uppföljningen utgår från budgetlagens krav och önskemål och här används en definition av begreppet resultat som mer fokuserar på faktiskt uppnådda effekter på samhällsnivå. Det är också den definition som användes i utskottets tidigare fördjupade uppföljning. 1.6 Genomförande och metod Uppföljningen har genomförts huvudsakligen genom dokumentstudier. Två möten med har genomförts på tjänstemannanivå.28 Uppföljningen är som tidigare nämnts uppdelad i två delar. I den första delen (kapitel 2) beskrivs utgiftsområde 17 och hur anslagsfördelningen ser ut. 26De flesta beskrivningarna är hämtade från Resultatuppföljning av statens budget, ESV- rapport 2017:46, s. 14 f. och Myndigheten för kulturanalys (2012): Att utveckla indikatorer för utvärdering av kulturpolitik, s. 7. 27ESV (2017). Resultatuppföljning av statens budget, s. 14. 28De ägde rum respektive . redogörelse görs för målstrukturen. En systematisk genomgång av resultatre- dovisningarna i budgetpropositionerna –2019 genomförs. den senaste utvecklingen är mest relevant riktas huvudfokus mot budgetpro- positionen , med undantag för regeringens analys och slutsatser där fokus riktas mot budgetpropositionen . För samtliga områden under- söks redovisningen av vilka mål som finns, redovisningen av bedömnings- grunder och hur regeringen motiverar urvalet av bedömningsgrunder, om re- geringen redovisar källor, avsnittens struktur, användningen av indikatorer och tidsserier samt regeringens analys och slutsatser. Vidare undersöks i vil- ken mån regeringen tar upp insatser eller faktiskt uppnådda resultat i sin resul- Den gemensamma resultatredovisning som finns i början av varje budgetproposition för utgiftsområde 17 beskrivs. ett avsnitt med goda exempel. I den andra delen (kapitel 3) fördjupas analysen av resultatredovisningen för de nationella kulturpolitiska målen och de tre områdena litteratur- och läs- främjande, kulturmiljö och film. Här analyseras om det är lämpliga bedöm- ningsgrunder som används inom områdena och om dessa kan användas för att följa upp målen. Vidare undersöks om det finns statistik och andra källor som inte används och som skulle kunna förbättra resultatredovisningen. del i analysen är att undersöka om resultatredovisningen gör kopplingar till de lagar (kulturmiljölagen och bibliotekslagen) inom områdena som har beslutat om och hur kopplingar görs till anslagsfördelningen. 1.6.2 Budgetlagens krav och önskemål utgör utgångspunkter I avsnitt 1.2 och 1.3 gjordes en genomgång av budgetlagens krav och önskemål om hur resultatredovisningarna ska utvecklas. Dessa fungerar som utgångspunkter i uppföljningen och sammanfattas nedan. Regeringen ska lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har antagit. Målen ska vara mätbara och uppföljningsbara. Analyser bör redovisas av i vilken utsträckning målen uppfylls. Regeringen bör uttala sig om huruvida statliga insatser inneburit att graden av måluppfyllelse har ökat. Regeringen bör göra en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen för hela utgiftsområde 17. Resultatredovisningarna bör göras på ett snarlikt sätt för alla delområden och redovisningen bör bli mer transparent och lättillgänglig. Beskrivningar av olika insatser och av myndigheternas löpande arbete bör begränsas. Redovisningarna ska fokusera på resultat och inte på insatser eller omvärldsförändringar. Redovisningarna ska relateras till verksamheterna som helhet och inte enbart avse effekter av förändrade anslagstilldelningar eller prioriterade områden. De bör vara mer heltäckande för att skapa ett bredare beslutsunderlag. Resultatinformation kan behöva sökas även utanför myndigheternas redovisningar och analyser för att behov av betydelsefulla underlag ska kunna tillgodoses. Resultatinformationen bör vara utformad så att den kan utgöra en grund för beslut om utgiftsramar och anslag samt andra förslag som lämnas i budgetpropositionen. Det finns behov av ökad användning av tidsserier och resultatindikatorer inom utgiftsområde 17. Indikatorerna bör mäta uppnådda resultat och inte fokusera på insatser eller omvärldsförändringar. När indikatorer redovisas bör de också kommenteras. I rapporten används verksamhetslogiken som ett redskap för att studera resultatredovisningarna. Verksamhetslogik29 är enligt () ett systematiskt sätt att beskriva verksamheters förutsättningar, genomförande och förväntade resultat. En gemensam logik synliggör de olika byggstenar som ingår i arbetet med resultatredovisningar och gör det möjligt att jämföra olika redovisningar med varandra. Metoden ger även ett språk för att beskriva de olika delar som en resultatredovisning består av. Den verksamhetslogik som används i den nu aktuella studien framgår av figur 1. Utgångspunkten är de riksdagsbundna målen. Först analyseras om målen har preciserats med hjälp av bedömningsgrunder (inkl. indikatorer). Nästa steg är att analysera om regeringen har redovisat insatser och resultat som är kopplade till dessa bedömningsgrunder. Slutligen beskrivs om regeringen har gett en bedömning av måluppfyllelsen. För att det ska vara möjligt för regeringen att bedöma måluppfyllelsen behöver målen vara uppföljningsbara och därför ingår även en analys av detta. Vidare undersöks om och i hur hög grad målen berörs av principen om armlängds avstånd. Figur 1 Verksamhetslogik för resultatredovisning Källa: egen bearbetning av (2016). Verksamhetslogiken fokuserar särskilt på de tänkta effekterna av verksamhetens insatser, dvs. det som blir det yttre resultatet av åtgärder, beslut, leveranser 29ESV (2016). Verksamhetslogik, rapport 2016:31. etc.30 Det uppnådda resultatet kan ibland vara en effekt av insatsen, men resul- tatet kan också påverkas av andra faktorer. Det är ofta svårt att avgöra hur stor del av ett resultat som beror på en myndighets insats.31 Även i budgetlagens förarbeten beskrivs att effekter på en mer övergripande nivå kan vara svåra att påvisa och att det är centralt att visa hur regeringen bedömer att insatser bidrar 31ESV (2017). Resultatuppföljning av statens budget, s. 14 f. 2010/11:40 s 102, bet. 2010/11:KU14, rskr. 2010/11:177 och 178. 2 Resultatredovisning i utgiftsområde 17 I detta kapitel beskrivs utgiftsområde 17. En genomgång görs av målstrukturen, av lagar och av de bedömningsgrunder som är gemensamma för kulturområdet. Sedan beskrivs hur anslagsfördelningen sett ut –2019. Därefter presenteras resultatet av den systematiska genomgång som genomförts för samtliga 17 områden. Vidare beskrivs den gemensamma resultatredovisningen för utgiftsområdet. Slutligen redovisas en sammanfattning utifrån genomgången. 2.1 Resultatredovisningen i budgetpropositionen Budgetpropositionerna för utgiftsområde 17 inleds med en gemensam resultatredovisning för hela utgiftsområdet. På det följer avsnittet politikens inriktning där, regeringen presenterar förslag på prioriteringar. Efter det redovisas de olika områden som ingår i utgiftsområdet. Vanligtvis inleds ett område med en kort sammanfattning av vad området omfattar och en redogörelse för områdets utgiftsutveckling. Därefter redovisas mål för området. På det följer resultatredovisningen som avslutas med avsnittet analys och slutsatser. Sedan presenteras budgetförslaget. Utgiftsområde 17 är indelat i följande 15 områden: •Teater, dans och musik •Litteraturen, läsandet och språket •Bildkonst, arkitektur, form och design •Politik för det civila samhället (inkl. idrotts- och friluftslivspolitik) •Tillsyn över spelmarknaden. Inom politiken för det civila samhället görs separata resultatredovisningar för idrottspolitiken och friluftslivspolitiken. Budgetpropositionerna för utgiftsområde 17 innehåller därför 17 olika resultatredovisningar. 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 2.2 Riksdagsbundna nationella kulturpolitiska mål fattade beslut om nationella kulturpolitiska mål 2009.33 Målen är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken •främja allas möjlighet till kulturupplevelser och bildning och till att utveckla sina skapande förmågor •främja kvalitet och konstnärlig förnyelse •främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas •främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan •särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Dessa mål gäller inom följande nio områden: kulturområdesövergripande verksamhet, teater, dans och musik, litteraturen, läsandet och språket, bildkonst, arkitektur, form och design, kulturskaparnas villkor, arkiv, kulturmiljö, museer och utställningar och film. 2.3 Andra riksdagsbundna mål Utöver de riksdagsbundna kulturpolitiska målen finns även särskilda riksdagsbundna mål inom 14 av de 17 områden som resultatredovisas (se avsnitt 2.7): •Kulturområdesövergripande verksamhet (kommunala ) •Litteratur, läsande och språk (ett för litteratur- och läsfrämjande och ett för språk) •Bildkonst, arkitektur, form och design •Politik för det civila samhället •Tillsynen över spelmarknaden. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145. 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 Följande mer övergripande lagar har betydelse för de områden som ingår i utgiftsområde 17: •Bibliotekslagen (2013:801). Bibliotekslagens ändamålsparagraf anger att biblioteken i det allmänna biblioteksväsendet ska verka för det demokratiska samhällets utveckling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning. De ska främja litteraturens ställning och intresset för bildning, upplysning, utbildning och forskning samt kulturell verksamhet i övrigt, och biblioteksverksamhet ska finnas tillgänglig för alla. •Språklagen (2009:600). Språklagen syftar till att ange svenskans och andra språks ställning och användning i det svenska samhället. Lagen anger att var och en som är bosatt i ska ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda svenska. Lagen anger också rättigheter för den som tillhör en nationell minoritet, har behov av teckenspråk eller har ett annat modersmål än svenska eller ett nationellt minoritetsspråk. •Arkivlagen (1990:782). Arkivlagen anger att myndigheternas arkiv är en del av det nationella kulturarvet och att de ska bevaras, hållas ordnade och vårdas så att de tillgodoser rätten att ta del av allmänna handlingar, behovet av information för rättskipningen och förvaltningen och forskningens behov. •Kulturmiljölagen (1988:950). Kulturmiljölagen anger att det är en nationell angelägenhet att skydda och vårda kulturmiljön. Ansvaret för kulturmiljön delas av alla, och bestämmelserna i lagen syftar till att tillförsäkra nuvarande och kommande generationer tillgång till en mångfald av kulturmiljöer. •Museilagen (2017:563). Lagens ändamålsparagraf anger att ett museum utifrån sitt ämnesområde ska bidra till samhället och dess utveckling genom att främja kunskap, kulturupplevelser och fri åsiktsbildning. •Lagen (1999:932) om stöd till trossamfund. I lagen avses med trossamfund en gemenskap för religiös verksamhet, i vilken det ingår att anordna gudstjänst. Lagen är utformad så att stödet endast får lämnas till ett trossamfund som bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på. •Spellagen (2018:1138). I lagen sägs att spelverksamhet ska vara lämplig ur allmän synpunkt samt bedrivas på ett sunt och säkert sätt under offentlig kontroll. Det innebär bl.a. att spelen ska ha ett starkt konsumentskydd, att det ska råda hög säkerhet i spelen, att de negativa konsekvenserna av spelande ska begränsas och att spel inte ska användas som ett stöd för kriminell verksamhet. 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 2.5Gemensamma bedömningsgrunder för kulturområdena Fyra bedömningsgrunder är gemensamma för de nio delområden34 som ingår i kulturområdet.35 De är följande: •Barns och ungas tillgång till kultur •Förnyelse och utveckling av verksamheten. Därutöver finns det särskilda bedömningsgrunder inom respektive delområde. Utgiftsområde 17 är inte ett av de större utgiftsområdena i statens budget men inte heller ett av de minsta. Det tar av budgeten i anspråk. Folkbildning är det område inom utgiftsområdet som fått högst anslag i de undersökta budgetpropositionerna (28–). Även kulturområdesövergripande verksamhet och politik för det civila samhället har höga anslag. Po- litik för det civila samhället fick en högre del av anslagen 2015 på grund av extra anslag till följd av de dåvarande stora migrationsströmmarna. Flera områden är relativt små: tre områden fick 2019 i anslag. Överlag är det små förändringar . Tabell 1 Föreslagna anslag 2015–2019 Områden inom utgiftsområde 17 Teater, dans och musik Litteraturen, läsandet och språket Bildkonst, arkitektur, form och design Politik för det civila samhället Totalt för utgiftsområde 17 Källa: Budgetpropositioner –2019, utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Inklusive beslut om ändringar i statens budget och förslag till ändringar i samband med budgetpropositionerna. I tabell 2 jämförs de föreslagna anslagen med utfallet för varje område (2015– 2017). Här kan konstateras att de flesta anslag har utnyttjats. 34De är kulturområdesövergripande verksamhet, teater, dans och musik, litteraturen, läsandet och språket, bildkonst, arkitektur, formgivning och design, arkiv, kulturskaparnas villkor, kulturmiljö, museer och utställningar samt film. 35Se även avsnitt 3.6.1. 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 fick högre anslag 2017 än 2016 var medieområdet (); dock utnyttjades inte . Som framgår av tabellen har fördelningen för vissa ändamål och verksamheter fördelats om mellan olika utgiftsområden. När det gäller folkbildning ingick inte anslaget särskilt utbildningsstöd om i summan för anslaget då det tillhörde utgiftsområde 2015, men det ingår i utfallet. Tabell 2 Jämförelse mellan föreslagna anslag och utfall i budgetpropositionerna –2019, Områden inom utgiftsområde 17 Teater, dans och musik Litteraturen, läsandet och språket Bildkonst, arkitektur, form och design Museer och utställningar* Politik för det civila samhället** Folkbildning*** Totalt för utgiftsområde 17 1)Beloppet är redovisat struktur för anslaget 14:4 Särskilt utbildningsstöd enligt beslut (prop. 2015/16:100, bet. 2015/16:KU23, rskr. 2015/16:290) om indelning i utgiftsområden (fördelning av ändamål och verksamheter inom utgiftsområden). *Inkl. Riksutställningar och 2016. ** Inkl. Bidrag för kvinnors organisering. *** Anslaget 1:15 Särskilt utbildningsstöd om ingår inte i summan då det tillhörde utgiftsområde 2015. Källa: Budgetpropositioner –2019 och vårändringspropositioner samt utgifter fördelade efter utgiftsområde från Tidsserier, statens budget m.m. 2017. 2.7 De 17 resultatredovisningarna Nedan följer en genomgång av de 17 resultatredovisningar som finns inom utgiftsområde 17. I avsnittet undersöks resultatredovisningarna i budgetpropositionerna –2019 och hur de motsvarar budgetlagens krav och önskemål (se avsnitt 1.6.2). De nationella kulturpolitiska målen gäller för området. Vid sidan om dessa antog ett mål för statens insatser för den kommunala . Regeringen uppger att bedömningarna har gjorts dels utifrån resultat som är relaterade till de bedömningsgrunder som är gemensamma för kulturområdet, 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 dels utifrån specifika bedömningsgrunder. angav regeringen följande bedömningsgrunder: