rfr · H60WRFR5 · 2019-05-02 00:00:00 — När det gäller frågan om vi skulle kunna göra en motsvarande studie i måste jag tyvärr göra besviken – vi har inga sådana planer. Jag tror också att det skulle vara svårt. ska jag ta upp en käpphäst som jag vet att ni har hört här förut: För att kunna göra denna typ av studie på ett bra sätt behöver man förmögenhetsdata. Sådana data är vi angelägna om att kunna ta fram av andra skäl. Vi tittar på sårbarheter och styrkor i hushållssektorn när det gäller frågan om den höga skuldsättningen. Vi har skickat ut en skrivelse, som har remissbehandlats, om huruvida skulle kunna ha den lagliga rättigheten att ta in dessa data i samråd och samarbete med SCB. Vi har blivit mer tveksamma efter att vi fått remissvaren –detta skulle vara på gränsen, eller rent av över gränsen, för vad ska göra. Vi funderar vidare kring detta och kommer att behöva återkomma till i någon form med tankar om vad som skulle behöva göras i lagstiftningsväg, om lagstiftaren så önskar, för att dessa förmögenhetsdata skulle kunna bli mer tillgängliga och i så fall kunna studeras mer ingående. (L): Tack för en bra och spännande föredragning! Jag sprang på på . De hade en liten kampanj – det kommer visst pensionsbesked. Man kan väl lugnt säga att ett eventuellt nytt neutralt läge på räntan kan påverka våra framtida pensioner. När vi här funderar på människors tilltro till ekonomin och deras egen uppfattning om huruvida de har ett högt eller lågt sparande hänger det ihop med annat än om den fastighet som var värd 10 miljoner har sjunkit ned till 8 miljoner. Folk kanske kan glädjas åt att de köpte den för 4 miljoner – de kommer att klara sig. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Men pensionssystemet är extremt centralt. Vilken effekt tror ni att det får när det till slut finns lite obligationer att köpa? Vad gör det nya läget för pensionssystemet? Det är ju en ganska stark faktor för att människor ska känna förtroende, oavsett om man – från vårt håll – vill driva på konsumtionen eller om man, som från ert håll, vill driva på penningpolitiken. , : Ambitionen med penningpolitiken – när det gäller minusräntan – är ju att komma ur detta så fort som det över huvud taget är möjligt. Det är inget självändamål att ha minusränta. Det har handlat om att återställa inflationstakten och inflationsförväntningarna. Sedan är det ju så att ett långsiktigt element i detta är i vad mån realräntorna kommer att vara negativa eller inte i stora delar av världen. Det påverkar i allra högsta grad pensioner och hur man ser på framtida pensioner, för det styr vilken avkastning man kan få när man sparar till sin pension. Om realräntan är noll eller till och med negativ måste man spara mer än annars – det är helt klart att det är på det sättet. Detta är någonting som har sysselsatt ganska många på olika håll i . Jag har deltagit i en del av dessa diskussioner inom , där man i hög grad uppmärksammar detta och tittar på vad låga räntor innebär i största allmänhet när det gäller de löften som har getts till pensionssparare. Om avkastningen faller går det inte att i slutändan betala ut mer än vad som har kommit in. Detta väcker en lång rad frågeställningar som ligger långt utanför penningpolitiken men som är nog så viktiga när det gäller att fundera kring stabila pensionssystem. Dessa frågeställningar är mycket centrala. Utöver frågeställningen om realräntan som sådan är tillväxten i den svenska ekonomin den grundläggande frågan när det gäller pensioner på lång sikt. Oberoende av vilka avtal man har är storleken på kakan vad den är – den kan inte bli större än vad den är. Detta betyder att pensionssystemen i ett längre tidsperspektiv alltid, på ett eller annat sätt, kommer att hänga ihop med den storlek på kakan som man har . Då kommer vi också in på nog så svåra frågeställningar, som kräver sitt, men vi kommer också väldigt långt utanför penningpolitiken. Detta är svåra och långsiktiga frågor som har att göra med åldrande befolkning, befolkningens sammansättning, hur stor andel av befolkningen som arbetar och hur många icke-arbetande i form av pensionärer och barn som de arbetande ska bära på sina axlar. Det är ju de arbetande som producerar kakan . är jag som sagt långt utanför penningpolitiken, men detta är mycket rimliga och viktiga frågeställningar som man bör vara observant på. Ytterst styrs de av realräntan och tillväxten. (S): Tack för föredragningarna! Jag tänkte hänga på frågeställningar om statsobligationsköpen och följa upp det hela lite grann. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN gjorde en finansmarknadsenkät . Av den kan man utläsa precis det tog upp: Visserligen tycker ungefär hälften att ränte- marknaden fungerar bra och hälften att den fungerar dåligt, men bland de marknadsaktörer som tycker att den fungerar dåligt menar två tredjedelar att detta beror på att utrymmet har blivit mycket mindre för marknadens aktörer i och med de stora obligationsköpen från . Det vore intressant att höra hur ni kommenterar det. marknad har vi också att i någon mån ta hänsyn till exempelvis Riksgäldens Hur ser ni på denna kritik och på att utrymmet är så begränsat? Det är dessutom så att många av dessa aktörer misstänker – eller hur man nu vill uttrycka det – att , i och med att ni flaggar för att ni åter ska ta upp en diskussion om detta , på något sätt ändå kommer att fortsätta i denna riktning eller åtminstone inte börja backa. Det vore bra att få höra lite mer om hur ni ser på marknadens kritik när det , : Som jag sa tidigare var syftet med övningen att skapa brist på statsobligationer. Att detta skulle göras utan att det skulle märkas någonstans är i min värld en konstig frågeställning. Vi lyckades och fick det dit vi ville. Vår önskan var att pressa ned den svenska räntenivån längs med alla löptider och skapa ett stort överskott på pengar, som man försöker att göra sig av med för att därigenom få upp inflationen. är det så att om staten också har ett budgetöverskott och man arbetar på att få ned statsskulden krymper statsskulden. försvinner den, om man håller på . Den som är marknadsdeltagare får handla i någonting annat – konstigare än så är det inte. Att en och annan har synpunkter på detta under resans gång är inte särskilt förvånande. I någon mån har Riksgälden motverkat det vi har gjort genom att låna ut statsobligationer som staten har ett budgetöverskott. Detta är också en del i det hela. De har dock gjort det till en rejäl minusränta – under minusränta –så i det avseendet har Riksgäldens arbete på den kanten inte alls varit till någon nackdel från perspektiv. I slutändan är det en olöslig fråga. Man kan inte skapa brist utan att det uppstår någon brist; det är detta som hela övningen syftar till. (M): Jag tänkte ställa en fråga om själva grunden för hela diskussionen, det vill säga inflationen. Anser att de inflationsmått som vihar återspeglar den verkliga inflationen i samhället? Jag tänker framför allt på hur bostadspriser och bostadskostnader påverkar inflationsmåttet. Ser ni någon anledning att se över de inflationsmått som vi har, eller tycker ni att de återspeglar verkligheten? STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN , : Till att börja med är det inte vi som utvärderar våra egna insatser. Det är mått som vi mäter oss mot, och det är som sätter samman den varu- och tjänstekorg som är ett genomsnitt av vad en svensk konsumerar i form av varor och tjänster . När det gäller bostadsfrågan, eller bostadspriser specifikt, är det inte priserna som kommer in. Det är ju en ytterst liten del av bostadsstocken som omsätts . Däremot kommer den kapitalkostnad som finns förknippad med boende in, men det är med väldigt begränsade inslag. Det är levnadsomkostnaderna som vi är ute efter att förstå och fånga i inflationsmåttet. Detta sätts samman av , och det följer vad jag förstår internationella standarder för hur man sätter samman sådana varu- och tjänstekorgar och hur man sedan förändrar dem i takt med att hushållen ändrar preferenser. För att ta ett exempel på hur vi människor ändrar preferenser har vi numera inte så mycket vinylskivor i varu- och tjänstekorgen, utan det handlar mer om priserna för streamad musik. Jag tror att det vore vanskligt om en centralbank frångick standarder på detta viktiga område och började försöka skapa egna mått och mäta sig mot dem. Då skulle man väldigt fort få en ganska besvärande diskussion på temat att vi bara tittar på det som gör att vi ser snygga ut snarare än att titta det som är verkligt viktigt för hushållen. , : Jag kan bara lägga till att jag håller med om detta. Jag tror att det är en god och bra ordning att det är som ägnar sig åt det här och att den expertis som finns där jobbar med dessa frågor, vilket man ju har gjort i åtminstone . Det är där denna fråga hör hemma. En på något sätt evig fråga bland experter i dessa sammanhang är hur bostadsmarknaden ska hanteras. Ett alternativ till KPIF som diskuterades på 90- talet – det är över huvud taget inte en aktuell fråga – var att gå över till det harmoniserade europeiska måttet. Men vi som var med sa att vi skulle vänta tills man har lyckats harmonisera hur man ska hantera bostadsmarknaden. Den harmoniseringen har ännu inte skett, och därför lever vifortsättningsvis med ett svenskt index. Jag tycker att vi har en god och lagom ordning. Det vore inte bra om vi själva skulle börja jobba med olika typer av index – det tror jag inte skulle funka. Ordföranden: Jag har inga fler frågeställare anmälda. Det finns dock lite mer tid. Jag kan, bara för att det är intressant, fråga om valutareserven, som minskas i dollar. Kraven på bankernas likviditet i utländsk valuta har ju skärpts. På vilket sätt har detta spelat roll för er bedömning? Och går det på detta område att gå längre med den typen av krav för att ytterligare kunna minska behovet av valutareserv? STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN , : Just den diskussion som har varit – inte minst i går –när det gäller likviditetsregler för bankerna har inte påverkat denna bedömning. Det finns ju likviditetsregler när det gäller hur mycket utländska valuta man ska hålla. Det som har hänt är att vi har bedömt vilken sammansättning vi behöver ha på valutareserven. Detta gjorde vi . Då har vi tittat på likviditet och på vilka väsentliga valutor vi kan tänkas behöva. Givet banksektorns utseende bestämde vi oss för att hålla en del norska och danska kronor, mer dollar och mindre euro. Men det handlar inte om de senaste dagarnas diskussioner. Däremot tycker vi naturligtvis att det är väldigt bra att både och vi har jobbat igenom frågeställningarna rörande hur mycket likviditet bankerna måste hålla som ett minimum. En ordning där självförsäkringen på banksidan är obefintlig eller för liten är inte acceptabelt. Hela idén med centralbanksverksamhet är att man går till sist, inte först. Och om man går till sist ska det också kosta därefter. Det är ett viktigt sätt att tänka när det gäller detta. Vi får göra nya bedömningar löpande när det gäller detta, för det är ju en del av vårt arbete. Ordföranden: tackar för föredragningarna och svaren på våra frågor och avslutar därmed denna punkt på vår dagordning. Bilder visade av , : BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN Bilder visade av , : BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Om krisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikali- sering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Offentlig utfrågning om utvärderingen av penningpolitiken 2010- Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport öppna utfrågning om lärarbrist seminarium om cancervården – utmaningar och möj- öppna utfrågning om brist på utbildade inom offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden Offentlig utfrågning om finansieringsmodeller för transportinfra- offentliga utfrågning om familjerätten är i takt med Uppföljning av den nya fastighetsmäklarlagen Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 27 sep- Forskarskolor för lärare och förskollärare – en uppföljning av fyra Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 15 offentliga utfrågning om Finsams fortsatta utveckling - nästa steg Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pela- Konkurrenskraften hos svenska multinationella företag i ljuset av nya regler inom internationell beskattning offentliga utfrågning om marknadsföring i sociala Uppföljning av handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar seminarium om Skattereformen – dess historia – en uppföljning med inriktning på barn Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 14 offentliga utfrågning om kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården Offentlig utfrågning om framtidens public service Offentlig utfrågning om ett ökat kollektivt resande för framtiden Offentlig utfrågning om åtgärder för lägre sjukfrånvaro och om han- teringen av regionala skillnader i sjukförsäkringen Offentlig utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Offentlig utfrågning om it-infrastrukturen – och offentliga utfrågning om framtidens innovations- offentliga utfrågning om den finansiella stabiliteten seminarium om statens idrottspolitiska mål med in- riktning på barn och ungdomar Skatter som drivkrafter för företags lokalisering Öppen utfrågning om - en del av kontrollmakt Vägen till arbete för unga med funktionsnedsättning – en uppföljning och Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken offentliga utfrågning om barns skuldsättning Samordnad individuell plan (SIP) – en utvärdering offentliga utfrågning om internationell handel Offentlig utfrågning om framtidens spelpolitik Offentlig utfrågning om finansiell stabilitet och makrotillsyn den 23 Offentlig utfrågning om vägen till arbete för unga med funktions- nedsättning – en uppföljning och utvärdering Personlig assistans – effekter av rättsutvecklingen Forskarhearing om nya svenskar och demokratin Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Fossilfria drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan – flytande, gasformiga och elektriska drivmedel inom vägtrafik, sjö- fart, luftfart och spårbunden trafik Offentlig utfrågning om konkurrens på lika villkor inom luftfarts- Offentlig utfrågning om trygghet och studiero i skolan Järnvägstunnlar och skogsbilvägar – en uppföljning av klimatan- Öppen utfrågning om för offentliga utfrågning om cybersäkerhet Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport finans- Regeringens resultatredovisningar i ett 20-årigt perspektiv – utgiftsområde 8 Migration Seminarium om Agenda 2030 Öppen utfrågning med anledning av Riksrevisorernas årliga rapport Öppet seminarium om Efter #metoo – hur går vi vidare? Offentlig utfrågning om fossilfria drivmedel för att minska Offentlig utfrågning om anpassning av väg och järnväg till ett för- Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om finansiell stabilitet Offentlig utfrågning om transportsektorns bidrag till att uppfylla kli- En utvärdering av personalliggarsystemet