eunbil · H60N4CD63A · 2019-01-01 00:00:00 — Enligt den preliminära dagordning som presenterades . 1.Godkännande av den preliminära dagordningen 2.(ev.) Godkännande av A-punkter Lagstiftningsöverläggningar 3.(ev.) Rådet ska ställa sig bakom en lägesrapport om arbetet med att stärka bankunionen, med fokus på förhandlingarna om en gemensam insättningsgarantiförsäkring. Samråd med skedde inför möte . Överläggning med finansutskottet skedde och senaste gången för information var . Kommissionen presenterade ett förordningsförslag om en europeisk insättningsgarantiförsäkring (). Förslaget innebär att det etableras en gemensam försäkringslösning för de nationella insättningsgarantierna som finns i de medlemsstater som deltar i bankunionen. Förslaget är det tredje och sista steget i bankunionen (2015/16:FPM27). antog slutsatser om en färdplan för att slutföra bankunionen inklusive . presenterade kommissionen ett meddelande om fullbordande av bankunionen, som bland annat innehöll ett reviderat förslag om att stegvis införa , där första steget skulle bestå endast av likviditetsstöd (lån med återbetalningsskyldighet), till skillnad från det ursprungliga förslaget där även slutliga förluster skulle absorberas av det gemensamma systemet (2017/18:FPM19). På Ekofinrådsmötet väntas det rumänska ordförandeskapet informera om förhandlingarna. I ordförandeskapets lägesrapport framkommer att olika lösningar har prövats för att föra förhandlingarna om framåt. Under det rumänska ordförandeskapet har endast ett möte på teknisk nivå ägt rum. Diskussioner har även skett i den högnivågrupp om som etablerade . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att rapporten överlag ger en rättvis beskrivning av diskussionerna under förhandlingarna. Då rapporten i första hand ska ses som ordförandeskapets egen beskrivning av förhandlingsläget kan regeringen ställa sig bakom rapporten. 4.(ev.) Direktivet om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller den särskilda ordningen för småföretag Dagordningspunkten stryks från dagordningen. 5.(ev.) Rådets direktiv om genomförande av det fördjupade samarbetet på området för skatt på finansiella transaktioner Rådet ska informeras om, och diskutera, det fördjupade samarbetet gällande en finansiell transaktionsskatt (FTT). Frågan har inte diskuterats i rådet . 2 (10) Ärendet har behandlats i vid ett flertal tillfällen, . Överläggning med skatteutskottet har skett vid ett flertal tillfällen, senast i samband med beslutet om bemyndigandet av det fördjupade samarbetet, . Information till skatteutskottet planeras till FTT behandlades även och vid skatte- och finansutskottets gemensamma överläggningar om EU:s fleråriga budgetram för 2014-2020, eftersom FTT föreslogs utgöra en intäktspost i densamma. presenterade kommissionen ett direktivförslag om ett gemensamt system för en FTT. Vid möte bekräftades att det inte fanns ett enhälligt stöd för förslaget. Elva medlemsstater (, , , , , , , , , och ) begärde då ett bemyndigande om fördjupat samarbete, vilket beslutade om . röstade för, men gjorde tillsammans med , , , och ett gemensamt protokollsuttalande med innebörden att det förutsattes att icke-deltagande medlemsstaters intressen skulle beaktas i den fortsatta behandlingen av förslaget. FTT är enligt kommissionens förslag en skatt som ska tas ut när ett finansinstitut är part i en finansiell transaktion. Skatten ska betalas av finansinstituten. Transaktionerna ska enligt förslaget i flertalet fall beskattas hos båda parter i transaktionen. Lån, banksparande och betalningar beskattas inte. De minimiskattesatser som föreslås är för derivat och för finansiella instrument som inte är derivat. lämnade formellt det fördjupade samarbetet och det är 10 medlemsstater som deltar. deltog aktivt när frågan förhandlades på rådsarbetsgruppsnivå, men hade inte rösträtt. Vid möte konstaterades att vissa framsteg hade gjorts, men att det fortfarande fanns utestående frågor. Frågan har inte behandlats i rådet. I ett gemensamt uttalande framhåller och att en FTT baserad på den franska modellen kan vara ett lämpligt instrument för att beskatta den finansiella sektorn. De anger att de avser att snabbt slutföra diskussionerna om en FTT på EU-nivå så att ett beslut kan fattas 3 (10) om en sådan skatt. I uttalandet föreslår de båda länderna även att en budget för euroområdet inrättas och att en FTT baserad på den franska modellen skulle kunna vara en möjlig finansieringskälla till en sådan budget. Den franska FTT:n omfattar främst aktiehandel. Det finns dock inget förslag om detta från kommissionen. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen följer diskussionerna i rådet om ett fördjupat samarbete i EU om en skatt på finansiella transaktioner och bevakar icke-deltagande medlemsstaters intressen i den fortsatta behandlingen av skatteförslaget inom ramen för ett fördjupat samarbete. Om och när ett beslut om en slutgiltig utformning fattats av de 10 deltagande medlemsstaterna kan effekterna av en FTT för bättre bedömas. kommer dock inte att delta i samarbetet och är alltjämt kritiska till konceptet att inrätta en skatt på finansiella transaktioner. Det kommer att slå mot jobb och tillväxt. 6.(ev.) Denna punkt blir en A-punkt och skickas för skriftligt samråd till . 7.Uppföljning av G20-mötet i Kommissionen och ordförandeskapet ska återrapportera från G20-mötet med finansministrar och centralbankschefer i , . Ärendet har inte tidigare behandlats i . På dagordningen till G20-mötet återfinns ett antal av de teman som prioriterat under sitt ordförandeskap. Bland annat väntas en diskussion om utvecklingsfinansiering, internationell beskattning, globala obalanser, policyutmaningar kopplade till en åldrande befolkning, infrastrukturinvesteringar samt frågor gällande finansiell sektor. Sannolikt kommer de internationella handelsmotsättningarna att komma i fokus under temat globala obalanser också vid detta G20-möte. 4 (10) 8.Den europeiska – övergripande not om de landsspecifika rekommendationernas ekonomi- och finanspolitiska aspekter ska behandla horisontella aspekter av de ekonomiska och finanspolitiska delarna av de landsspecifika rekommendationer som kommissionen publicerade inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Samråd med har inte skett tidigare om horisontella aspekter av de ekonomiska och finanspolitiska delarna av de landsspecifika rekommendationerna. Däremot behandlades horisontella aspekter av de sysselsättnings- och socialpolitiska delarna av de landsspecifika rekommendationerna i inför möte . Kommissionen grundar de landsspecifika rekommendationerna på en bedömning av medlemsstaternas nationella reformprogram och stabilitets- eller konvergensprogram som lämnades in . Dessutom utgör kommissionens landsrapporter som presenterades ett analytiskt underlag till rekommendationerna. Till följd av valen till publicerades årets landsspecifika rekommendationer senare än vanligt. Rådets behandling av de landsspecifika rekommendationerna sker därför i två steg. I det första steget behandlas horisontella aspekter av rekommendationerna i (ekonomisk- och finanspolitiska delar) och i (sysselsättnings- och socialpolitiska delar) inför . I det andra steget väntas godkännande och slutligt antagande av de landsspecifika rekommendationerna i rådet . har arbetet inom den europeiska planeringsterminen fokuserat på att identifiera och prioritera investeringsbehov i medlemsstaterna. Därav får alla medlemsstater en rekommendation kopplad till investeringar. Utmaningar som lyfts fram av kommissionen i rekommendationerna till medlemsstaterna handlar bland annat om att öka produktiviteten, förbättra företagsklimatet och hantera utmaningar kopplade till arbetsmarknaden. Andra frågor som lyfts i rekommendationerna handlar om att motverka 5 (10) penningtvätt och aggressiv skatteplanering samt upprätthålla rättsstatens principer. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar en diskussion om horisontella aspekter av de landsspecifika rekommendationerna. Regeringen ställer sig bakom att rekommendationer ges till medlemsstaterna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Det är sedan upp till varje medlemsstat att välja hur man förhåller sig till rekommendationerna. 9.(ev). Rådets beslut/rekommendationer om genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten Rådet ska anta beslut inom ramen för stabilitets- och tillväxtpaktens korrigerande del om att avsluta förfarandet vid alltför stora underskott för . Rådet ska även anta rekommendationer och beslut inom ramen för stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del för och . De aktuella besluten och rekommendationerna har inte tidigare behandlats i . Frågor relaterade till stabilitets- och tillväxtpakten behandlades senast i . befinner sig som enda medlemsstat i den korrigerande delen av stabilitets- och tillväxtpakten, och har varit föremål för ett förfarande vid alltför stora underskott. Det innebär att har bedömts bryta mot stabilitets- och tillväxtpaktens regler om alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser. Ett nominellt budgetunderskott som överstiger referensvärdet på av BNP betraktas som alltför stort. Utifrån kommissionens vårprognos, som publicerades , har kommissionen gjort nya bedömningar av de offentliga finanserna i EU:s medlemsstater. Mot bakgrund av förbättrade offentliga finanser rekommenderar kommissionen rådet att besluta om att upphäva förfarandet vid alltför stora underskott för . var nominella budgetunderskott på av BNP. Enligt vårprognosen kommer underskottet att fortsätta minska till av BNP 2019–2020. 6 (10) Medlemsstater som befinner sig i den förebyggande delen av stabilitets- och tillväxtpakten ska anpassa sitt strukturella sparande mot ett medelfristigt budgetmål med i regel av BNP . Om kommissionen bedömer att en betydande avvikelse föreligger enligt fastställda kriterier kan den föreslå att rådet fastställer att en sådan avvikelse föreligger och även att rådet rekommenderar medlemsstaten att vidta åtgärder för att korrigera avvikelsen. För euroländer kan utebliven korrigering medföra sanktioner. avvek från anpassningsbanan mot sitt medelfristiga budgetmål. Rådet har rekommenderat att vidta åtgärder för att korrigera avvikelsen under både 2017 och 2018, men kommissionen bedömer att tillräckliga åtgärder inte har vidtagits. Kommissionen rekommenderar därför att rådet fastställer att tillräckliga åtgärder inte har vidtagits samt att rådet antar en ny rekommendation till om att vidta åtgärder under 2019-2020 för att korrigera avvikelsen. 2017 avvek från anpassningsbanan mot sitt medelfristiga budgetmål och fick en rekommendation om att vidta åtgärder. Kommissionen bedömer att tillräckliga åtgärder inte har vidtagits och rekommenderar därför att rådet fastställer det. Kommissionen föreslår också att rådet antar en ny rekommendation till om att korrigera avvikelsen –2020. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att efterlevnad av stabilitets- och tillväxtpakten är viktigt för att EU:s medlemsstater ska säkerställa en hållbar utveckling i de offentliga finanserna. Regeringen välkomnar att de offentliga finanserna har stärkts i . Endast medlemsstater med euron som valuta har rösträtt då beslut tas gällande andra euroländer och har således inte rösträtt i beslutet gällande . Regeringen avser ställa sig bakom de föreslagna besluten om att fastställa att och inte vidtagit tillräckliga åtgärder. Regeringen avser även ställa sig bakom kommissionens förslag till nya rekommendationer till och om att korrigera avvikelserna från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet. 7 (10) 10.En ren jord åt alla: En strategisk långsiktig vision för en klimatneutral ekonomi – ekonomiska och finansiella aspekter ska diskutera kommissionens meddelande om en strategisk långsiktig vision för en klimatneutral ekonomi. Överläggning har skett med miljö- och jordbruksutskottet och näringsutskottet, med miljö- och jordbruksutskottet. Samråd med har skett vid fyra tillfällen, . Utkastet till förslaget om en långsiktig klimatstrategi antogs av kommissionen . Kommissionen har tagit fram åtta olika scenarier för hur utsläppsminskningar av växthusgaser kan uppnås . Scenarierna bygger på omfattande modellering utifrån beslutad politik och vilka utsläpp den förmodas ge upphov till, men med olika antaganden om utvecklingen . Förnybar energi och energieffektivisering spelar en central roll i alla scenarier. Två av scenarierna visar hur netto-nollutsläpp av växthusgaser kan nås . Kommissionen förespråkar netto-nollutsläpp av växthusgaser till 2050. Bedömningen görs mot bakgrund av både ekonomiska och miljömässiga skäl. Förslaget innehåller inga mål för medlemsstaterna eller konkreta förslag till åtgärder för hur utsläppsminskningarna ska nås. Huvudfrågan är om EU kan anta ett nytt, mer ambitiöst klimatmål till 2050. Det finns redan ett klimatmål till 2050 som antogs av 2009 som innebär att utsläppen av växthusgaser ska minska till 2050. Enligt ska parterna skicka in långsiktiga klimatstrategier till FN:s klimatsekretariat . Resultatet av förhandlingarna om kommissionens meddelande kommer vara en utgångspunkt för ett sådant bidrag från EU. Kommissionens förslag beskrivs närmare i faktapromemoria 2018/19:FPM19. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar meddelandet om en långsiktig klimatstrategi och att strategin beskriver hur en omställning kan ske inom ramen för scenarier som 8 (10) är i linje med temperaturmålen i . Att kommissionen förespråkar netto-nollutsläpp av växthusgaser i EU till 2050 är i linje med position om att EU ska nå netto-nollutsläpp , eller tidigare om vetenskapen visar att det krävs. Regeringen delar kommissionens bedömning att en omställning till nettonollutsläpp behövs av både ekonomiska och miljömässiga skäl. Kostnaderna riskerar att bli oacceptabelt höga och påverka industrins konkurrenskraft negativt om omställningen sker för sent och i otillräcklig omfattning. För att kunna realisera den målbild kommissionen beskriver är det enligt regeringens uppfattning viktigt att omställningen, i likhet med vad kommissionen pekar på, inleds tidigt och omfattar hela ekonomin samt görs på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Regeringen välkomnar också att meddelandet lyfter fram kopplingen mellan ekonomisk tillväxt, framtida energipolitik och omställningen mot netto-nollutsläpp . Regeringen delar kommissionens bedömning att miljöskatter och prissättning av utsläpp är avgörande för att styra samhället mot nettonoll-utsläpp. Ur ett finanspolitiskt perspektiv är det också instrumentellt med långsiktig hållbarhet i de offentliga finanserna i EU:s medlemsstater. Regeringen anser att scenarierna och särskilt antagandena om hur negativa utsläpp ska kunna nås behöver behandlas grundligt. Vidare behöver det säkerställas att strategins scenarier verkligen gör det möjligt för EU att bidra till att nå 1,5-gradersmål. Behandlingen av meddelandet bör leda till att EU följer uppmaningen i och lämnar in en klimatstrategi till FN som är i linje med de långsiktiga målen i . I kommissionens meddelande liksom i IPCC:s rapport presenteras ett antal scenarier för att nå netto nollutsläpp globalt och inom unionen. I dessa scenarier ingår såväl förnybar energi som kärnkraft för att uppnå klimatmålen. (ev.) Handlingsplan för hantering av nödlidande lån i Rådet ska få en lägesuppdatering om genomförandet av handlingsplanen för att minska andelen nödlidande lån i EU och förebygga uppkomsten av nödlidande lån. 9 (10) Ärendet har behandlats i , . Information till finansutskottet om kommissionens förslag om direktivet rörande köp och hantering av krediter samt ianspråktagande av säkerheter, som är en del av handlingsplanen, planeras till . Överläggning om direktivet skedde . antog slutsatser om en handlingsplan för att minska den höga andelen nödlidande lån i EU och förebygga uppkomsten av nödlidande lån framöver. Handlingsplanen inkluderar ett flertal åtgärder på fyra områden: i) tillsyn, ii) strukturreformer av regelverk för insolvens och skuldindrivning, iii) andrahandsmarknader för nödlidande lån, samt iv) främjande av omstrukturering av banksystemet. Uppdraget att utföra åtgärderna gavs framförallt till kommissionen och de europeiska tillsynsmyndigheterna samt ECB i egenskap av bankunionens centrala tillsynsmyndighet. Utifrån handlingsplanen lade kommissionen fram ett paket av åtgärder. En del av paketet rör förslag om att införa en säkerhetsspärr, s.k. backstop, i kapitaltäckningsregelverket, med syfte att förebygga höga andelar av nödlidande lån i kreditinstitut. En annan del av paketet rör hantering eller köp av krediter och ianspråktagande av säkerheter. Detta förslag förhandlas fortfarande. Andra centrala åtgärder som vidtagits utifrån handlingsplanen är bland annat Europeiska bankmyndighetens () framtagande av riktlinjer för hanteringen av nödlidande lån. utvecklar även riktlinjer för bankers hantering och övervakning av lån, bland annat i syfte att ge bankerna vägledning för att motverka att lånen blir nödlidande. Enligt handlingsplanen ska rådet regelbundet följa upp handlingsplanen och utvecklingen av andelen nödlidande lån i . 10 (10)