rfr · H60WRFR10 · 2019-06-04 00:00:00 — Har vi samma motsatsförhållande här mellan de olika aktörer som finns i kammaren, eller finns det en samsyn om vad som behöver göras och hur det ska göras för att vi ska uppnå en klimatanpassning och resiliens? Finns det låsningar? Ge oss i så fall verktyg för att försöka överbrygga dem! Det var en luddigt formulerad fråga, men jag lovar att jag ska bli mer strukturerad nästa gång vi ses! (MP): I talas det ofta om skogen som det gröna guldet, som om skogen var en oändlig resurs. Men den hastighet och omfattning som vi avverkar skogen i är 10–20 gånger högre än den hastighet i vilken skogen skyddas, enligt SCB. Enligt beräkningar från SLU avverkas hela den tillgängliga tillväxten , något som inte har skett . Många skogsbolag står inför en virkessvacka. Det finns för lite avverkningsmogen skog kvar att hugga, vilket också visar sig i SKA 15-rapporten. Jag undrar om det finns någon långsiktig planering för hur mycket skog som kan tecknas in för olika ändamål. Denna fråga riktar sig till branschen, så den går väl mest till Skogsindustrierna och kanske även till LRF. Jag har även en andra fråga. har priset för virke mer än halverats, enligt . Det har gått från till per kubikmeter. Många privata skogsägare gör knappt längre någon ekonomisk vinst på att avverka med trakthyggesbruk. Mångbruk ger bättre förutsättningar för alternativa inkomstkällor som det kan ge ekosystemtjänster utöver just virke och massaved. Mångbruk gynnar både den lokala ekonomin och den enskilda skogsägarens ekonomi. Jag undrar: Är det inte dags att satsa mer på mångbruk i stället för trakthyggesbruk? Denna fråga ställer jag till LRF. , : Jag fick minst två frågor som jag skulle kommentera. En gällde de siffror som regnar runt och hur mycket som är avsatt. Det blir alltid jätteförvirrande, men jag tror egentligen att det inte är så krångligt. Jag tror att vi är helt överens om att av skogsmarken inte brukas; så är det ju. Dock är det så att det i dessa finns en massa olika saker. Allt detta är inte produktiv skogsmark, utan en del är impediment. Det är en sak i detta. Av det som är produktiv skogsmark är en del, 4–, formellt skyddad i naturreservat, nationalparker eller liknande. Sedan har vi de frivilliga avsättningarna. Det är jättebra, men man vet inte vad en del av dessa är, hur kvalitetssäkrade de är eller hur långsiktigt de är skyddade. Det finns alltså olika kakor i dessa . Det viktiga är, som FN och forskare inom biologisk mångfald säger, att det är sammanhållande områden och att det är representativt, alltså inom en viss naturtyp, så att det finns livsmiljöer för vissa arter. Det är detta siffrorna handlar om. Sedan används de på olika sätt. Vad gäller nyckelbiotoperna tror jag att frågan gällde huruvida jag har förståelse för dem som drabbas, eller för dem som har nyckelbiotoper på sina Självklart har jag det – absolut. Ersättningarna till ägare av nyckelbiotopsrik mark kom också tillbaka. Ersättningen till markägarna behöver absolut hanteras. Men som jag nämnde tidigare är det skillnad mellan att få reda på var dessa finns och vad som händer sedan. bedömer att nyckelbiotoper är hittade och att det finns av den produktiva skogsmarken –jag tror att dessa siffror stämmer. Det är av marken som är nyckelbiotopsrika marker. Det är ganska lite, men siffrorna används på ett sätt som ibland ger känslan av att nästan varenda markägare är i en sådan här situation. När kunskapen finns behöver man dock självklart hantera detta för dem som hamnar i den situationen. , LRF Skogsägarna: Jag ska svara på fråga om nyckelbiotoper, men jag börjar med funderingar om vad hållbart skogsbruk är, om att det är komplext och om vilka våra mål är. Även vi har haft anledning att fundera över detta. Jag vet inte om jag har något enkelt och rätt svar. Jag tycker ändå att man kan fundera på om utvecklingen av det jag beskrev förut – äldre skog och lövrik skog – går åt rätt håll eller inte. Man kan fundera på om det är så att vi förlorar biologisk mångfald eller, vilket faktiskt är fallet, får fler arter i vår skog. Går det åt rätt håll eller åt fel håll? Kan det vara någon temperaturmätare på om vi har rätt politik eller inte? Min bild är att utvecklingen på många av dessa viktiga områden går åt rätt håll, även om vi kanske kan vara olika nöjda med hur långt vi har nått. Men huruvida det går åt rätt håll kan ge en uppfattning om huruvida vi har rätt politik eller inte. Som sagt: Min, och vår, bedömning är att det mesta av detta går åt rätt håll och att den politik vi har, som bygger på frihet under ansvar, ger bra förutsättningar för det. Jag tycker att detta är värt att bygga vidare på. Nyckelbiotoper får såklart stora konsekvenser. blir det en sammanblandning mellan den privata certifieringen och myndigheternas och uttalade mål om att nyckelbiotoperna inte ska avverkas. Det kan slå väldigt olika mellan enskilda skogsägare. Man behöver också självklart ställa sig frågan om vilket behov samhället har av denna kunskap. I den politik vi har med frihet under ansvar har skogsägaren ett ansvar att ta hänsyn. Detta är någonting som görs och ska göras i planeringen vid varje avverkning. Om vi ändå ska ha en inventering och om detta identifieras har vi sagt – och det går i linje med det jag sa tidigare – att man först ska fråga markägaren om detta är någonting som markägaren frivilligt vill avsätta. Om inte får staten –och detta ska fortfarande vara frivilligt – göra någon form av biotopskydd eller ett avtal där markägaren ska få ersättning. Det handlar inte bara om nyckelbiotopsrika områden, utan alla medborgare och skogsägare ska hanteras lika, oavsett hur stor andel av deras skog eller mark som blir skyddad. Det är en modell som passar in i den naturvårdspolitik vi har . Den blir rättssäker och förutsägbar. Den har vi presenterat, men i det arbete och den process som har arbetat med har man helt negligerat den. Vi beklagar detta och har svårt att förstå varför man inte ens har velat diskutera den. Avslutningsvis vill jag nämna att bedömer att det förslag man lagt fram innebär ytterligare nyckelbiotoper i nordvästra . Skulle vi bara göra en grov kalkyl på marknadsvärdet av är det 50 miljarder som ska ersättas. Ersätter staten inte detta innebär det att skogsägarna och den lokala ekonomin får ta kostnaden i ett område i som redan är hårt ansatt. Det innebär också att det blir mindre virke för trähusproduktion och de andra värden som vi har talat om här. Detta var en reflektion över det förslag som är på väg fram från . Är det dags att satsa mer på mångbruk, frågade . Det är faktiskt en fråga som jag inte direkt lägger mig i. Vår grundprincip är att skogsägaren har en stor frihet under ansvar. Om skogsägaren vill arbeta mer med det som kallas kontinuitetsskogsbruk är det frivilligt och ingenting som jag har någon större synpunkt på. har det väl i de flesta fall inte visat sig lönsamt. Det kan också vara en fråga om hur mycket man får fram, och då är det också kopplat till klimatfrågan. Men det är upp till den enskilde; jag har ingen starkare synpunkt på det. , Skogsindustrierna: Vi fick en fråga om det gröna guldet. viförsöker belysa finns det väldigt stora möjligheter att göra hållbarhetsnytta med det gröna guldet . Den andra frågan tänkte jag skicka vidare till . , Skogsindustrierna: Jag har samma problem som förra gången: Jag får be dig att repetera frågan, för hörbarheten är väldigt varierad. , Skogsindustrierna: Frågan gällde att vi avverkar allt som finns och står inför en virkessvacka. Har vi någon långsiktig planering för framtiden när det gäller virkesförsörjning? , Skogsindustrierna: Ja, verkligen! har ju haft riksskogstaxering . SLU har återkommande, på uppdrag, gjort beräkningar på hur virkesuttaget hållbart kan utvecklas. Man gör det noggrant för den närmaste tioårsperioden. Man gör också en begränsning för att framtida generationer ska ha minst lika god tillgång till virke som vi har . Den senaste beräkningen kom 2015. Den visar att det går att öka . Avverkningsmöjligheterna fortsätter att öka. Detta beror på att det finns en otrolig dynamik i skogen –även om man kan ha en åldersklassfördelning, som visades på en bild tidigare, är det så att den flyttar sig. Skogen blir äldre, och det fylls på med ny växtlig skog. Att vi haft en skogspolitik och ett brukande som är byggt på vetenskap och beprövad erfarenhet, som steg för steg har byggt upp ett större virkesförråd, innebär också större möjligheter att avverka. är det naturligtvis så att med mer begränsningar i brukandet – jag tänker på de 27 olika mål som visade, såväl miljömässiga och produktionsmässiga som sociala, ekonomiska och så vidare – behöver inte ökad fysisk tillgång till virke innebära att det också satsas på att bygga ut industri. I slutändan handlar det om vilken kostnad detta virke ger. Ju mer man av olika skäl avsätter, desto dyrare på marginalen blir det som ska tas fram. Då kan företagen i stället för att satsa på investeringar i till exempel köpa skogsmark i eller importera från . Det finns en väldig dynamik. Men på frågan om huruvida skogen räcker är svaret ja. Det finns fysiskt virke. Vi kan öka , byggt på de analyser som SLU och gör. Om det sedan görs är en annan fråga. Det ligger en massa bedömningar i detta. , : Bara för att undvika att göra oss mer förvirrade än nödvändigt vad gäller huruvida det går åt rätt eller fel håll tänkte jag läsa vad som står i den fördjupade utvärdering som är ansvarig för. Flera trender pekar i positiv riktning när det gäller miljöarbetet i form av de åtgärder som vidtas för att förbättra tillståndet, säger myndigheten. Men man säger också att minskande och fragmenterade livsmiljöer samt minskande och eller små populationer hos ett antal hotade arter är ett stort problem för att nå målet om att bevara biologisk mångfald. Till följd av trakthyggesbruket har svårspridda arter som är beroende av lång skoglig kontinuitet eller en komplex vegetationsstruktur missgynnats, och flera av dem är därför hotade i dagens skogslandskap. Detta står i utvärderingen. Per Angelstam, : Jag skulle kunna svara på två frågor och på fråga. frågade, om jag tolkade henne rätt, vad sociala värden är för någonting och om Homo sapiens och andra arter har ungefär samma habitatval. Det är inte så enkelt att reda ut vad sociala värden är. Den metod som vi använder är helt enkelt något som kallas fokusgrupper, det vill säga att lyssna på människor i en bygd. Vad är det som är bra här? Vad är det som är svårt här? Det kommer upp en massa olika saker. har de inte alls med skogen att göra, utan det kan handla om skola eller om vård och omsorg. Men när det handlar om landskapet är det många, speciellt på landsbygden, som väljer att bo där det är fint, och fint är att det finns ett levande kulturlandskap och att det finns äldre skogar, om än kanske inte urskogar. Om man tittar på studier av vilken sorts skogar människor gillade ser man att det var mer av medan det är mycket mer naturskogar. Kanske har de tittat på tv – vad vet jag – eller till och med varit ute i skogen. Man uppskattar ett levande kulturlandskap. Det gäller även turister. I , där jag jobbar, är de väldigt oroliga över att landskapet växer igen. Det är 90 000 människor som besöker , och de åker genom hyggen. De gillar inte det, och de vill inte åka dit. Det finns en annan sak som jag tror är viktig. Jag har jobbat mycket i Öst- och , och det finns stora skillnader mellan länder när det gäller vad man behöver. Vi är väldigt postmoderna och har råd att tänka på det som är vackert och på det som handlar om ovanliga arter. Men i andra länder har man inte det utan är hårdare på att nyttja såväl virke som bär, svamp och medicinalväxter. frågade om den yngre skogen och om hur den kommer att se ut . Vilka värden kan den tänkas ha? Jag skulle vilja hänvisa till en artikel som kom ut av en kollega till mig som heter och en massa andra personer. De har tittat på hur mängden död ved har förändrats . Alla siffror påverkas ju av vilket utsnitt man väljer. Om man tittar på hyggen ser man naturligtvis att det har blivit mer död ved där . Men om man tittar när det gäller hela landskapet ser man att mängden död ved i har ökat med per hektar. Om vi tänker oss en tallinje som börjar från 0 och att någon stans runt 30 är det som arter behöver, så har vi alltså ökat det med en och en halv. Och vad beror det på? Jo, det beror på – inte på skogspolitik. Delar vi upp i olika delar så minskar mängden död ved i väldigt kraftigt, för där överför vi kontinuitetsskogar till brukade skogar, och i så har det ökat tack vare . , : Jag tänkte lite grann på detta med världen, att tjäna pengar på sin skog, klimatutmaningen och att det är så otroligt mycket som måste hända på så enormt , inte minst i relation till de tidsskalor som finns. Vi hör ju att tidsskalor för skogsbruk spänner över . Det är samma sak med mycket av teknisk infrastruktur och kapital som är investerat; det finns en tröghet även i dessa system. Min bild är att biomassa kommer att vara oerhört värdefullt, eftersom det kommer att finnas så många olika användningsområden. Det är två saker som har sagts som jag vill ta fasta på. Bland annat talade om vikten av att vi gemensamt ägnar oss åt fakta och försöker komma överens om en gemensam verklighetsbeskrivning i stället för att utveckla var sin för att stödja våra egna agendor. Det tycker jag är helt centralt. Detta är första gången som jag sitter på en sådan här session. Jag måste också säga att jag tycker att det har varit en väldigt trevlig upplevelse. Ni säger allihop att ni bråkar med varandra, men jag tycker att det är oerhört lite bråk i jämförelse med vad jag är med om utomlands när man jobbar med dessa frågor. Det finns ändå någon form av förhoppning om att det ska gå att hitta en dialog. Det är förtröstansfullt, får jag säga, för jag tror att det behövs väldigt mycket med tanke på det framtida värde som kommer att finnas i skogen. Det var väl en bra reflektion – det är nästan så att man vill sluta nu! , utskottets andre vice ordförande: Jag vill säga tack för en mycket intressant och lärorik förmiddag. Jag är, som många av mina kollegor, ganska ny i just miljö- och jordbruksutskottet men har suttit i och har jobbat i trafikutskottet, mycket med klimat- och miljöfrågor. Man märker onekligen att frågorna hänger intimt samman. I diskussionerna i det utskottet var det ofta som vi återkom till behovet av skogen för den gröna omställning som vi alla står inför. Det är säkert fler av våra kollegor i detta hus som skulle tjäna på att lyssna på denna intressanta förmiddag. I takt med en växande medvetenhet om klimatförändringarnas påverkan, och med de gemensamma mål för klimatet som denna riksdag har antagit, får ju allt fler upp ögonen för skogens helt centrala roll i den gröna omställningen och som en av nycklarna för att bryta vårt fossilberoende. Att skapa förutsättningar för ökad tillväxt och produktion i de svenska skogarna underlättar därmed omställningen till ett mer hållbart samhälle. Många av oss vet ju att även om vi diskuterar vad vi kan göra bättre är svenskt skogsbruk på många sätt en framgångssaga internationellt. Vi har kunnat fördubbla avverkningen som vi har gjort nästan detsamma med virkesförrådet. Det är såklart någonting som vi i stort behöver bygga vidare på. Ska vi klara av att ställa om vårt samhälle behöver vi skogsråvaran till allt möjligt, har vi kunnat konstatera . Vi behöver den till exempel för att ersätta fossila bränslen eller för att ersätta mindre hållbara produkter i byggindustrin eller i andra branscher. Det är intressant med regeringens initiativ kring Fossilfritt , som jag tror att många av oss står bakom och som i sina färdplaner för att nå fossiloberoende, vilket nämndes tidigare, har kommit fram till att vi behöver använda skogen mer. Men skogen är ju också, som många har kommit in på, en hemvist för en stor biologisk mångfald som vi måste värna. Det är ju intressant med FN:s panel för biologisk mångfald, IPBES, som har kommit upp här i flera olika sammanhang, som lyfter fram klimatförändringarna som en av huvudorsakerna till att den biologiska mångfalden i världen i delar är hotad. Även om detta är en global rapport finns det slutsatser att ta fasta på här hemma. En sådan slutsats är att inte ställa biologisk mångfald och klimat mot varandra, utan dessa båda frågeställningar kommer att behöva gå hand i hand. Detta gäller såväl i vårt arbete som hur vi generellt möter dessa utmaningar. På slutet var det någon som sa att vi inte har ägnat oss så mycket åt konflikter i det här rummet. Det är ju väldigt bra, men är vi medvetna att det finns olika avvägningar som kommer att behöva hanteras. Det är klart att klimat och biologisk mångfald i delar kommer att stöta på utmaningar vad gäller hur vi ska balansera dem mot varandra. Jag tror att det är ett bra medskick att vi måste se det som att de behöver gå hand i hand. Flera har lyft fram att skogen kanske mer än någon annan näring är beroende av långsiktighet, och det kan jag verkligen stämma in i. Den som väljer att plantera och vårda sin skog måste kunna räkna med att kommande generationer också ska kunna skörda frukterna av detta arbete. Därför har denna riksdag uppmanat regeringen att ta fram en bioekonomistrategi för att skapa större miljö- och klimatnytta samt en strategi som ska underlätta samarbete mellan staten och näringslivet för att underlätta de omställningar som samhället står inför. Jag ser för min del mycket fram emot att få ta del av denna bioekonomistrategi. Jag hoppas att den tar ett helhetsgrepp om dessa viktiga frågor och om hur vi får en långsiktighet på riktigt, så att vi säkerställer att skogen kan leva upp till allt det som vi vill att den ska göra. Jag ser också fram emot att vi har en fortsatt bra dialog och att vi fortsätter att lyssna på varandra, som någon var inne på tidigare. Det var också syftet med – att vi inte skulle vara polemiska utan faktiskt försöka att förstå varandra och nå något slags samsyn framåt. Jag uppfattar också en hel del medskick till politiken om att exempelvis inte ducka för de svåra frågeställningarna och om att både vi och myndigheterna ska våga ta sig an även dessa och inte lämna över detta till andra aktörer allena. En annan uppmaning är att hitta en rimlig modell för hur vi kombinerar frihet under ansvar med att våga konkretisera här och var, både när det gäller målen och när det gäller en del andra delar i regelverk, så att det faktiskt är rimligt och möjligt för de olika aktörerna att leva upp till de krav som vi ställer. Vi får väl se inte som slutpunkten utan som ett startskott eller ett fortsatt arbete, där vi håller uppe dialogen och försöker att hitta bästa möjliga samsyn för att komma framåt. Tusen tack till alla som har deltagit ! Bilder som visade under sin presentation BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN Bilder som visade under sin presentation BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA Bilder som Per Angelstam visade under sin presentation BILAGA BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN Bilder som visade under sin presentation BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN Bilder som visade under sin presentation BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA Bilder som visade under sin presentation BILAGA BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN Uppföljning av den nya fastighetsmäklarlagen Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 27 sep- Forskarskolor för lärare och förskollärare – en uppföljning av fyra Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 15 offentliga utfrågning om Finsams fortsatta utveckling - nästa steg Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pela- Konkurrenskraften hos svenska multinationella företag i ljuset av nya regler inom internationell beskattning offentliga utfrågning om marknadsföring i sociala Uppföljning av handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar seminarium om Skattereformen – dess historia – en uppföljning med inriktning på barn Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 14 offentliga utfrågning om kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården Offentlig utfrågning om framtidens public service Offentlig utfrågning om ett ökat kollektivt resande för framtiden Offentlig utfrågning om åtgärder för lägre sjukfrånvaro och om han- teringen av regionala skillnader i sjukförsäkringen Offentlig utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Offentlig utfrågning om it-infrastrukturen – och offentliga utfrågning om framtidens innovations- offentliga utfrågning om den finansiella stabiliteten seminarium om statens idrottspolitiska mål med in- riktning på barn och ungdomar Skatter som drivkrafter för företags lokalisering Öppen utfrågning om - en del av kontrollmakt Vägen till arbete för unga med funktionsnedsättning – en uppföljning och Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken offentliga utfrågning om barns skuldsättning Samordnad individuell plan (SIP) – en utvärdering offentliga utfrågning om internationell handel Offentlig utfrågning om framtidens spelpolitik Offentlig utfrågning om finansiell stabilitet och makrotillsyn den 23 Offentlig utfrågning om vägen till arbete för unga med funktions- nedsättning – en uppföljning och utvärdering Personlig assistans – effekter av rättsutvecklingen Forskarhearing om nya svenskar och demokratin Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Fossilfria drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan – flytande, gasformiga och elektriska drivmedel inom vägtrafik, sjö- fart, luftfart och spårbunden trafik Offentlig utfrågning om konkurrens på lika villkor inom luftfarts- Offentlig utfrågning om trygghet och studiero i skolan Järnvägstunnlar och skogsbilvägar – en uppföljning av klimatan- Öppen utfrågning om för offentliga utfrågning om cybersäkerhet Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport finans- Regeringens resultatredovisningar i ett 20-årigt perspektiv – utgiftsområde 8 Migration Seminarium om Agenda 2030 Öppen utfrågning med anledning av Riksrevisorernas årliga rapport Öppet seminarium om Efter #metoo – hur går vi vidare? Offentlig utfrågning om fossilfria drivmedel för att minska Offentlig utfrågning om anpassning av väg och järnväg till ett för- Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om finansiell stabilitet Offentlig utfrågning om transportsektorns bidrag till att uppfylla kli- En utvärdering av personalliggarsystemet Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Att redovisa resultat – En uppföljning av regeringens resultatredo- visning av utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid