urf · H6A5URF1 · 2019-06-17 00:00:00 — I tilläggsbestämmelsen 13.6.2 till I tilläggsbestämmelsen 13.6.2 till ser om att en riksrevisor skriftligen ser om att riksrevisorn och riksrevi- ska anmäla innehav och ändring i in- sionsdirektören skriftligen ska an- nehavet av finansiella instrument som mäla innehav och ändring i innehavet anges i 1 kap. 1 § lagen (1991:980) av finansiella instrument som anges i om handel med finansiella instrument 1 kap. 1 § lagen (1991:980) om han- samt vissa andra förhållanden till del med finansiella instrument samt vissa andra förhållanden till riksda- Vid ska det finnas Vid ska det finnas en personalansvarsnämnd med riks- en personalansvarsnämnd med riks- revisorn med administrativt ansvar revisorn som ordförande. ska därutöver bestå av, förutom per- över bestå av, förutom personalföre- sonalföreträdarna, de ledamöter som trädarna, de ledamöter som myndig- Följande frågor ska prö- ska prövas av personalansvarsnämn- vas av personalansvarsnämnden: 15Senaste lydelse 2007:88. 16Senaste lydelse 2014:805. 17Senaste lydelse 2010:1421. 1.skiljande från anställning på grund av personliga förhållanden, dock inte i fråga om provanställning, 1.skiljande från anställning på grund av personliga förhållanden, dock inte i fråga om provanställning, 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen börjar tillämpas när riksrevisorernas antal nedgått under två. 1.6Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 39 kap. 5 c § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Sekretess gäller i ärende om val av Sekretess gäller i ärende om val av 1. ombudsman, 1. ombudsman, 2. riksrevisor, och 2. riksrevisor, 3. riksdagsdirektör, och för uppgift som lämnar eller kan bidra till upplysning om en enskild för uppgift som lämnar eller kan kandidats identitet, om det inte står bidra till upplysning om en enskild klart att uppgiften kan röjas utan att kandidats identitet, om det inte står den enskilde lider men. klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider men. Sekretess gäller inte beslut i ärende eller uppgift om den som har blivit vald. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 18Senaste lydelse 2014:806. 1.7Förslag till lag om ändring i lagen (2011:745) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (2011:745) med instruktion för ska ha följande lydelse. är en myndighet under med uppgift att biträda . 1.tillhandahålla resurser och service för talmannens, kammarens, utskottens och övriga riksdagsorgans verksamhet samt för riksdagsledamöterna och partikanslierna, 2.svara för de myndighetsfunktioner och förvaltningsuppgifter som anges i 14 kap. 2 § riksdagsordningen, 3.informera om arbete och frågor som rör EU och 4.vårda och bevara de byggnader och samlingar som och disponerar. ska därutöver biträda nämndmyndigheter enligt vad som sägs i 2 och 7 a §§. råds och statssekreterares övergångs- råds och statssekreterares övergångs- ombudsmän och riksrevisorerna, ombudsmän och riksrevisorn, g. , och g. , och Denna lag träder i kraft . 19Senaste lydelse 2018:683. Nuvarande lydelseLag med instruktion för till ombudsmän och till ombudsmän och riksrevisorerna ska bestämma det belopp som ska betalas i lön till ombudsmän, riksrevisorerna och tillförordnade riksrevisorer. Nämnden ska också besluta om avgångsersättning och om övriga anställningsförmåner för ombudsmän, riksrevisorerna och tillförordnade riksrevisorer. 1.8Förslag till lag om ändring i lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna Härigenom föreskrivs att rubriken till lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna samt 1 § ska ha följande lydelse. Lag med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorn till ombudsmän och riksrevisorn ska bestämma det belopp som ska betalas i lön till ombudsmän, riksrevisorn, riksrevisionsdirektören och tillförordnade riksrevisorer. Nämnden ska också besluta om avgångsersättning och om övriga anställningsförmåner för ombudsmän, riksrevisorn, riksrevisionsdirektören och tillförordnade riksrevisorer. Nämnden är en myndighet under . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Uppgifterna för till ombudsmän och riksrevisorn omfattar även dem som är riksrevisorer när den nya lagen träder i kraft. 20Senaste lydelse 2019:31. antog ändringar i de grundläggande bestämmelserna om (SFS 2018:1903, 1904). är enligt 13 kap. 7 § regeringsformen i dess lydelse en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Också annan än statlig verksamhet kan granskas enligt bestämmelser som meddelas i lag. leds enligt 13 kap. 8 § regeringsformen av en eller flera riksrevisorer som väljs av . Riksrevisorerna ska enligt den numera gällande lydelsen i 13 kap. 5 § riksdagsordningen vara tre. En av dem ska enligt samma bestämmelse vara riksrevisor med administrativt ansvar och svara för myndighetens administrativa ledning. Bakgrunden till den översyn av regleringen som genomförts framgår av det betänkande med förslag i grundlagsfrågor som lämnades av riksrevisionsutredning (2016/17:URF1 s. 40 f., s. 131). rapporterade i en serie artiklar om . Rapporteringen rörde bl.a. myndighetens interna arbete och behandlade t.ex. förfarandet vid rekryteringar. Två riksrevisorer begärde sitt entledigande . Entledigandena beviljades av . överlämnade professorn i konstitutionell rätt Hans- en rapport till i vilken han bl.a. redogjorde för sina bedömningar av det förändringsarbete som riksrevisorerna hade genomfört . begärde den återstående riksrevisorn sitt entledigande fr.o.m. den dag en ny riksrevisor tillträtt. På förslag av valde tre nya riksrevisorer fr.o.m. . riksrevisionsutredning hade i uppdrag bl.a. att analysera hur den då grundlagsfästa ordningen med tre riksrevisorer fungerat samt för- och nackdelar med den dittillsvarande ordningen. Utredningen hade emellertid inte i uppdrag att lägga fram lagförslag om att ändra antalet riksrevisorer. Utredningen presenterade Översyn av – slutbetänkande (2017/18:URF2). I sitt slutbetänkande resonerade utredningen kring olika lösningar i fråga om hur ska ledas. Utredningen stannade för att den ledningsstruktur som bäst uppfyller behov är att myndigheten leds av en riksrevisor, men att även väljer två biträdande riksrevisorer. Ut- redningen framförde i betänkandet att en ordning som den utredningen skisserat skulle kräva ytterligare utredning. valde dåvarande riksrevisorn till riksdagsdirektör och entledigade honom från uppdraget som riksrevisor. 2018 att en parlamentariskt sammansatt utredning om ledningsstruktur skulle tillsättas . beslutade i enlighet med utskottets förslag (2018/19:KU6, rskr. 2018/19:7). Direktiv för utredningen beslutades av Riksdagsstyrelsen (875-2018/19). 2.2 Direktiven för utredningen Enligt direktiven ska kommittén förutsättningslöst utreda ledningsstruktur, utan begränsning till det förslag som riksrevisionsutredning presenterat eller till någon angiven numerär. Utredningen ska belysa för- och nackdelar med att •ges en traditionell myndighetsledning där utser endast en riksrevisor •ges en ledningsstruktur som den som riksrevisionsutredning skisserat med en riksrevisor och två biträdande riksrevisorer •ges någon annan ledningsstruktur som utredningen finner relevant, t.ex. den ordning som utredning resonerat kring med en chefsriksrevisor, tillika myndighetschef, och två riksrevisorer •behåller sin nuvarande ledningsstruktur med tre riksrevisorer, varav en är riksrevisor med administrativt ansvar och svarar för myndighetens administrativa ledning. Vid en ordning med endast en riksrevisor ska utredningen överväga behovet av en ställföreträdande riksrevisor, dennes roll och hur en sådan i så fall ska utses. Vid en annan ordning ska utredningen överväga gränsdragningar och ansvarsfördelningen mellan de olika riksrevisorerna i organisatoriska och administrativa frågor. Det sistnämnda gäller även för det fall utredningen finner att bör behålla sin nuvarande ledningsstruktur. Utredningen ska redogöra för de för- och nackdelar som den ser med de olika ledningsstrukturerna och med beaktande härav lägga fram ett förslag till ledningsstruktur för , med förslag till författningsreglering som är nödvändig för att genomföra förslaget. Enligt 13 kap. 7 § regeringsformen är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. är en del av kontrollmakt. uppdrag är att granska genomförandet och resultatet av statliga insatser genom effektivitetsrevision och årlig revision. Förutom detta bedriver en omfattande internationell verksamhet. Effektivitetsrevision innebär granskning av hur effektiv den statliga verksamheten är. Granskningen omfattar de statliga insatserna och tar framför allt sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet. Inom effektivitetsrevisionen publiceras ett trettiotal rapporter. Inom årlig revision granskas de statliga myndigheternas årsredovisningar. Revisionen bedömer, i enlighet med god revisionssed, om årsredovisningarna är tillförlitliga, om räkenskaperna är rättvisande och om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter och beslut. granskas cirka 240 årsredovisningar, och i de fall myndigheterna är skyldiga att lämna delårsrapporter granskas även dessa av . internationella verksamhet omfattar bl.a. ett internationellt utvecklingssamarbete som syftar till att stärka kapaciteten hos revisionsmyndigheter i utvecklingsländer så att dessa kan utföra revision i enlighet med internationella standarder. samarbetar med revisionsmyndigheter i ett dussintal bilaterala projekt i , och östra . är också medlem i flera internationella samarbetsorgan och har därigenom täta kontakter med olika systerorganisationer och tar även emot internationella besök och förfrågningar. Myndigheten biträder Europeiska revisionsrätten i arbetet med att granska användningen av EU-medel i . är, i enlighet med värdlandsprincipen, revisor i ett antal internationella organisationer med säte i . Riksrevisorernas beslut om granskningens huvudsakliga inriktning redovisas i en granskningsplan. De viktigaste iakttagelserna vid effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen redovisas därefter i en årlig rapport som behandlas av . lämnar dessutom en uppföljningsrapport om resultatet av granskningsverksamheten inom såväl effektivitetsrevision som årlig revision. lämnas även en uppföljningsrapport om internationella utvecklingssamarbete. Förutom detta redovisar sin verksamhet i myndighetens årsredovisning som överlämnas till . ska enligt den gällande regleringen ledas av tre riksrevisorer. Deras ansvar och uppgift framgår av regeringsformen, riksdagsordningen och lagen (2002:1023) med instruktion för . En av riksrevisorerna är riksrevisor med administrativt ansvar. Riksrevisorn med administrativt ansvar svarar för den administrativa ledningen av myndigheten genom att se till att verksamheten bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att verksamheten redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt och att myndigheten hushållar väl med statens medel. har kontor i , och . Myndigheten hade totalt 331 tillsvidare- och visstidsanställda per (exklusive riksrevisorer). Utöver anställda i tjänst var 15 personer tjänstlediga vid årets utgång. Av de 316 i tjänst arbetade 21 personer vid kontoret i och 20 personer vid kontoret i har sju avdelningar. Förutom avdelningen för effektivitetsrevision, avdelningen för årlig revision och den internationella avdelningen består myndigheten av HR-avdelningen, kommunikationsavdelningen, rättsavdelningen samt avdelningen för verksamhetsstöd. Dessutom finns vid myndigheten riksrevisorernas stab och ett vetenskapligt råd. råd för , som har ersatt parlamentariska råd, beskrivs i det följande. Avdelningarna leds av en avdelningschef som liksom stabschefen är underställd riksrevisorn med administrativt ansvar. Enheterna leds av enhetschefer med rapporteringsansvar till avdelningscheferna. 21Riksrevisionens årsredovisning s. 33. uppgick anvisade medel för anslaget 1:15 inom utgiftsområde 2 till för förvaltningsutgifter utom för internationella utvecklingssamarbete. Anslaget 1:5 : internationellt utvecklingssamarbete inom utgiftsområde 7 uppgick till 50 miljoner kronor.22 Enligt årsredovisning uppgick nettokostnaderna till . Utav dessa hänfördes till den årliga revisionen, till effektivitetsrevisionen, till det internationella utvecklingssamarbetet samt till nationellt revisionsorgan23. Intäkter av andra slag än anslag uppgick till , varav inom årlig revision, inom nationellt revisionsorgan och inom internationellt utvecklingssamarbete.24 Transfereringar inom internationellt utvecklingssamarbete, bidrag som betalt ut, uppgick till 6,3 miljoner kronor.25 uppgår anvisade medel för anslaget 1:15 i utgiftsområde 2 till , för förvaltningskostnader utom för internationella utvecklingssamarbete. Anslaget 1:5 : internationellt utvecklingssamarbete inom utgiftsområde 7 uppgick till 50 miljoner kronor.26 Efter ändring av instruktionen för har råd för upprättats. Rådet består av en ledamot från varje riksdagsparti och lika många suppleanter. Rådet är verktyg för samråd och insyn i verksamhet och organisation. Rådet har kommit till efter förslag av riksrevisionsutredning som ett led i översynen av . Rådet har ersatt det tidigare parlamentariska råd. Rådet ska följa granskningsverksamheten samt verka för samråd och insyn i verksamhet och organisation. Riksrevisorerna ska informera rådet om verksamhet och organisation; de ska också redovisa arbetet i de viktigaste granskningarna och hur granskningsplanen följs. Innan riksrevisorn med administrativt ansvar fattar beslut enligt 4 a § lagen med instruktion för om förslag till anslag på statens budget ska han eller hon redogöra för förslaget för rådet. 22Budgetpropositionen samt bet. 2017/18:FiU2 och bet. 2017/18:UU2. 23Riksrevisionens årsredovisning s. 11. Att är nationellt revisionsorgan innebär att samverkar i revisionsfrågor nationellt och internationellt. Inom verksamhetsgrenen nationellt revisionsorgan redovisas även vissa myndighetsövergripande uppgifter. Verksamhetsgrenen planeras och redovisas uppdelat i en internationell och en nationell del (årsredovisning s. 23). 24Riksrevisionens årsredovisning s. 11. 25Riksrevisionens årsredovisning s. 31. 26Budgetpropositionen samt bet. 2018/19:FiU2 och bet. 2018/19:UU2. Meningen är att rådet inom ramen för den svenska konstitutionella ordningen i dialog med ska kunna fungera som en sådan länk mellan statsrevisionen och parlamentet som är vanlig i demokratiskt styrda länder. I slutbetänkandet års riksrevisionsutredning utvecklades tanken på följande sätt: En sådan dialog rubbar inte riksrevisorernas grundlagsfästa självständighet. Den innebär inte någon möjlighet att lämna instruktioner till riksrevisorerna om vad de ska granska eller påbud om vad de inte får granska. Inte heller ska den behöva innebära någon risk för att förhållandet mellan och vänds till en konflikt. En ömsesidig kännedom om och respekt för hur rollerna är fördelade bör kunna förhindra något sådant. Om synpunkter från rådets ledamöter om behovet av granskningar inte vinner gehör hos riksrevisorerna, kan ledamöterna i verka för att få en revisionsliknande utredning till stånd genom egen försorg. Vid riksdagsbehandlingen av ärendet om översyn av instämde i utredningens syn.27 I utskottets betänkande förordades också en fast rutin som innebär att ledamöter i råd för regelmässigt rapporterar till sina respektive utskott efter varje möte med rådet. I samband med rapporteringen bör frågor vid behov diskuteras i det berörda utskottet. Det bör även, enligt , finnas möjlighet att stämma av frågor med utskotten inför möten med rådet. råd för framstår i dagens reglering som organ för ett levande samband med verksamhet. Att bestämmelsen om rådets åligganden gör det möjligt för båda parter, rådet och riksrevisorerna, att upprätthålla en levande dialog sinsemellan är tydligt. Rå- dets förankring i tillgodoses genom att det består av ledamöter från och finansutskottet. Att en riksrevisor förväntas hävda den integritet som rollen ska innebära även mot rådets ledamöter följer av det förtroende som ligger i att han eller hon valts av till ett ämbete med en i grundlag fastlagd självständighet. 3.2 uttalanden om ledning När den nya myndigheten bildades Efter beslut av inrättades . I det följande återges de överväganden i fråga om ledningsstruktur som gjordes inför myndighetens tillkomst och synpunkter på ledningsstrukturen som senare har anförts i kommittéutredningar. föreslog att skulle ledas av en riksrevisor. Några närmare överväganden om ledningsformen eller antalet 2018/19:KU14 s. 16. 2018/19:KU14 s. 17. riksrevisorer redovisas inte i betänkande. tutionsutskottets remissbehandling av förslag framförde revisorer och Statskontoret att revisionsmyndigheten borde ledas av ett kollegium som gemensamt har beslutsbefogenheten över revisionsrap- I betänkande 2000/01:KU8 godkände riktlinjerna för en förändrad revision under . I betänkandet framhölls omständig- heter som talade för att den nya revisionsmyndigheten skulle ledas av fler än Enligt utskottet skulle det vara lämpligt att antalet personer i myndighetens ledning var tre, för att uppnå mindre sårbarhet och en bredare kompetens utan att organisationen förlorade i tydlighet och effektivitet. skottet anförde vidare att utskottet inte var berett att ställa sig bakom en ord- ning som innebar ett krav på gemensamma beslut när myndighetsledningen består av flera personer. Det är inte en lämplig ordning att bedömningar i en granskningsrapport eller om lämpliga granskningsobjekt är föremål för majo- ritetsbeslut, menade utskottet.29 JO hade i sitt remissyttrande pekat på möjligheten att överväga en lösning liknande den modell som gäller för ombudsmän. bär att granskningsverksamheten utförs helt självständigt av de fyra ombuds- männen som valt, medan myndigheten i administrativt hänseende leds av den ombudsman som utsett till chef. JO ansåg att erfaren- heterna av modellen var mycket goda. ansåg att den nya revisionsmyndigheten borde ledas av tre personer med självständig beslutsbefogenhet för var och en av dem, me- dan de administrativa frågorna kunde avgöras kollegialt eller av endast en av dem, med stöd av en delegationsmöjlighet. Ett alternativ var enligt utskottet att en av de tre tjänsterna inrättas som en chefstjänst i enlighet med vad som gäller för ombudsmän. Beslutsfattandet i administrativa frågor, liksom uppdelningen i ansvarsområden i övrigt, borde närmare övervägas i det fortsatta utredningsarbetet, menade utskottet.30 I proposition 2001/02:73 föreslog regeringen, i enlighet med be- slut med anledning av betänkande 2000/01:KU8, att det i regeringsformen skulle föreskrivas att leds av tre riksrevisorer som väljs av riks- biföll regeringens förslag i denna del.31 Om uppgiftsfördelningen och riksrevisorernas ställning Frågorna om den administrativa ledningen och om arbetsfördelningen mellan riksrevisorerna behandlades vid myndighetens bildande i betänkandet Regler för Riksrevisionen32 samt i den påföljande propositionen Riksrevisionen33. I propositionen föreslogs ändringar i riksdagsordningen, en lag med in- struktion för , en lag om revision av statlig verksamhet m.m. samt ett antal följdändringar i andra lagar. Utgångspunkten var att finna en 2000/01:KU8 s. 18. 2000/01:KU8 s. 18. 2001/02:KU25. 32 SOU 2001:97. 2001/02:190. form för den administrativa ledningen som fullt ut beaktar kravet på riksrevisorernas självständiga ställning i granskningsverksamheten. skulle ges så goda ledningsförutsättningar som möjligt för att kunna genomföra sin uppgift. Av propositionen framgår att det inte var helt enkelt att förena dessa båda aspekter. När en riksrevisor ska bestämma hur en viss granskning ska genomföras är t.ex. de ekonomiska resurserna av betydelse. Enligt propositionen finns det, bl.a. av praktiska skäl och med hänsyn till de anställda och andra som kommer i kontakt med myndigheten, motiv för att en person bör företräda myndigheten i vissa frågor. En av riksrevisorerna föreslogs därför, utöver sina ordinarie uppgifter, få ett administrativt ledningsansvar. I utredningen och propositionen uppmärksammades även att om det administrativa ledningsansvaret utövades av den riksrevisor som var äldst i tjänst kunde det komma att växla så ofta som vartannat eller vid skifte av riksrevisor, vilket ansågs vara mindre lämpligt. För att motverka en sådan utveckling föreslogs att skulle besluta om vem av riksrevisorerna som ska ha de administrativa ledningsuppgifterna och att valet inte självklart ska falla på den som haft ämbetet längst tid. När det gäller den administrativa ledningen och arbetsfördelningen mellan riksrevisorerna föreslogs sammanfattningsvis följande:34 –Riksrevisorerna ska besluta gemensamt om fördelningen av granskningsområden mellan sig. –Riksrevisorerna ska besluta gemensamt om verksamhetens inriktning och organisation samt om arbetsordning. –Beslut om granskningsplan inom ett granskningsområde enligt den fördelning riksrevisorerna fastställt är en angelägenhet för varje riksrevisor ensam. Innan de bestämmer sina granskningsplaner bör de samråda inbördes. Riksrevisorernas beslut ska redovisas i en granskningsplan. –Riksrevisorerna ska besluta gemensamt i administrativa frågor, men de får besluta att vissa ärenden ska avgöras av den av riksrevisorerna som ska svara för den administrativa ledningen av myndigheten eller av någon annan tjänsteman vid . –I fråga om beslutanderätten i granskningsärenden föreslogs att riksrevisorerna ska besluta var för sig, men att den årliga rapporten ska beslutas gemensamt. delade regeringens bedömning att riksrevisorernas beslut om vad som ska granskas ska redovisas i en sammanhållen granskningsplan, även om var och en av riksrevisorerna beslutar inom sina granskningsområden, sedan han eller hon samrått med de båda andra riksrevisorerna om vad som ska granskas. Det är enligt utskottet angeläget att den enskilda riksrevisorns självständighet respekteras som det är viktigt att är en sammanhållen myndighet som inte riskerar att utvecklas i riktning mot tre separata delar.35 biföll utskottets förslag. 2001/02:190 s. 116 f. 2002/03:KU12 s. 14. I en framställning från riksrevisorerna 2006 (2005/06:RRS28) föreslogs vissa ändringar i bestämmelserna för . Ett syfte var att säker- ställa att utvecklas som en sammanhållen myndighet utan att inskränka respektive riksrevisors rätt att fatta självständiga beslut inom sina Förslaget innebar ett förtydligande av dels vilka beslut i granskningsverksamheten som riksrevisorerna ska fatta gemensamt respektive samråda om, dels vilka beslut som ska redovisas i granskningsplanen. hämtade in ett yttrande från Lagrådet som pekade på vissa oklarheter i förslaget. Utskottet var inte heller berett att ställa sig bakom en ordning som innebär att granskningens huvudsakliga inriktning ska beslutas Utskottet föreslog att riksrevisorerna ska besluta inom sina re- spektive granskningsområden vilken huvudsaklig inriktning granskningen ska ha, att de ska samråda med varandra och att riksrevisorernas be- slut ska redovisas i en granskningsplan. Utskottet påminde om sitt tidigare uttalande, att det är viktigt att är en sammanhållen myndighet som inte riskerar att utvecklas mot tre separata delar. derströk också att den ordning som utskottet föreslog inte hindrar att besluten redovisas i en sammanhållen granskningsplan.36 Uttalanden om ledningsstruktur för och ordningen med tre riksrevisorer Riksdagsstyrelsen beslutade att tillkalla en parlamentarisk utredning med uppdrag att följa upp riksrevisionsreformen.