eunbil · H60N4CA5D4 · 2019-01-01 00:00:00 — och internationellt straffrättsligt samarbete Rådets möte för rättsliga och inrikes frågor (RIF) den 7– Rubrik: Beslut om förhandlingsmandat för EU beträffande det andra tilläggsprotokollet till Budapestkonventionen =Riktlinjedebatt Dokument: 6569/19 (bifogas) dokument: 6110/2019, 6110/2019 ADD 1, 9418/2018 och Fakta-PM (2017/18:FPM88). behandlad vid samråd med : . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: information till justitieutskottet Kommissionen presenterade förslag till en förordning om e-bevisning respektive ett direktiv om juridiska representanter . Förordningen introducerar en Order och European Preservation Order, dvs. en order att lämna ut respektive spara redan lagrad information. Bl.a. sociala medieföretag som Facebook och Google omfattas. En order får skickas direkt till en leverantör i en annan medlemsstat och behöver inte, som , gå via myndigheterna i den andra medlemsstaten. Direktivet fastställer att samtliga tjänsteleverantörer som erbjuder sina tjänster inom EU ska utse en representant som ska vara behörig att ta emot och besvara bl.a. nämnda ordrar. Vid rådsmötet nådde medlemsstaterna en överenskommelse om allmän inriktning avseende förordningen, medan förhandlingarna i rådet beträffande direktivet just har avslutats. Allmän inriktning för direktivet väntas nås vid kommande rådsmöte. Parallellt med dessa förhandlingar pågår arbete inom med att ta fram ett andra tilläggsprotokoll till den s.k. Budapestkonventionen (konvention om it-relaterad brottslighet), där bl.a. ungefär samma frågor är tänkta att regleras. Eftersom ännu inte har tillträtt konventionen (eller det första tilläggsprotokollet) får vi enbart delta i förhandlingarna som observatörer. EU är dock inte part till konventionen och har precis som endast observatörsstatus och saknar rösträtt. De enskilda medlemsstaterna kommer att behöva ratificera tilläggsprotokollet för att bli bundna av det. presenterade kommissionen ett utkast till förhandlingsmandat. Enligt utkastet ska det övergripande målet för förhandlingsarbetet vara att säkerställa att tilläggsprotokollen stämmer överens med EU-lagstiftningen särskilt vad gäller utredningsbefogenheter som beviljas parter utanför EU, säkerställa respekten för bl.a. grundläggande fri- och rättigheter, samt vara förenligt med förslaget till förordning om e-bevisning i dess slutliga antagna form. Det anges särskilt att EU inte bör motsätta sig att det i det andra tilläggsprotokollet införs ytterligare skyddsåtgärder och skäl för avslag än i förslaget till förordning om e-bevisning. Förhandlingarna i planeras att intensifieras och utkastet till förhandlingsmandat är nu föremål för diskussion bland medlemsstaterna. Senast diskuterades det på tjänstemannanivå . Utkastet kommer även att behandlas på expertnivå . Vid det aktuella rådsmötet den 7–ska utkastet till förhandlingsmandat diskuteras och ministrarna kommer att ombes bidra med sina synpunkter på det fortsatta arbetet med att färdigställa det. Rättslig grund och beslutsförfarande Kommissionen menar att de har exklusiv behörighet att förhandla tilläggsprotokollet då det kan påverka gemensamma regler eller ändra räckvidden för dessa (artikel 3.2 EUF-fördraget). De gemensamma regler som avses är bl.a. direktivet om en europeisk utredningsorder, dataskyddsförordningen och förslag till förordning om e-bevisning. 2 (4) Det kan ifrågasättas huruvida EU ska anses ha exklusiv kompetens att förhandla om tilläggsprotokollet till Budapestkonventionen och det är en fråga som behöver analyseras ytterligare. Likväl är det positivt att arbetet kring elektronisk bevisning inom och EU koordineras och regeringen välkomnar därför att kommissionen bevakar gemensamma EU- intressen inom ramen för förhandlingarna i . Det utkast till förhandlingsmandat som presenterats är en bra utgångspunkt för diskussionerna och det återstående arbetet. Det är viktigt att vi även fortsättningsvis bevakar skyddet för enskildas rättssäkerhet, personliga integritet, inklusive dataskydd, samt grundläggande fri- och rättigheter i förhandlingarna. Detsamma gäller skyddet för våra svenska grundlagsregler om tryck- och yttrandefrihet. Det bör inte vara en lägre skyddsnivå i förhållande till tredjeländer än vad som kommer att gälla mellan medlemsstaterna enligt förordningen om e-bevisning. Vidare är det positivt att även förhandlingarna i väntas fokusera på det underliggande problemet att tjänsteleverantörerna kan omfattas av motstridiga krav enligt tredjelands och EU-lagstiftning. En ordning behövs som medför att dessa konflikter överhuvudtaget inte uppstår. Utkastet till förhandlingsmandat syftar till att ge kommissionen mandat att å EU:s vägnar delta i förhandlingarna i . Mandatet syftar också till att säkerställa att den slutliga utformningen av tilläggsprotokollet upprätthåller ett starkt skydd för bl.a. grundläggande fri- och rättigheter för enskilda som de t.ex. tillgodoser problemet med att tjänsteleverantörer kan omfattas av motstridiga krav enligt tredjelands lagstiftning och EU-lagstiftning. Kommissionen bedömer att de har exklusiv behörighet att förhandla tilläggsprotokollet. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Ett beslut baserat på detta utkast till förhandlingsmandat väntas inte föranleda förändringar i svensk lagstiftning. behöver aktivt underteckna och ratificera det slutliga tilläggsprotokollet för att bli bundet av dess innehåll. 3 (4) Regeringen bedömer att beslut baserat på detta utkast till förhandlingsmandat inte kommer att ha någon effekt på EU:s budget. De slutliga finansiella effekterna av förslaget bedöms inte heller påverka statsbudgeten. Eventuella budgetära konsekvenser kommer att finansieras inom befintliga ramar. order: Ett bindande beslut av en myndighet i en medlemsstat, som ålägger en tjänsteleverantör som erbjuder sina tjänster inom EU och är etablerad eller representerad (genom en juridisk representant som utsetts enligt direktivet om e-bevisning) i en annan medlemsstat att lämna ut elektronisk bevisning. European Preservation order: Ett bindande beslut av en myndighet i en medlemsstat, som ålägger en tjänsteleverantör som erbjuder sina tjänster inom EU och är etablerad eller representerad (genom en juridisk representant som utsetts enligt direktivet om e-bevisning) i en annan medlemsstat att bevara elektronisk bevisning i avvaktan på en begäran om att uppgifterna ska lämnas ut. 4 (4)