eunbil · H60N4CCF66 · 2019-01-01 00:00:00 — Att barn och unga inte idrottar aktivt har många orsaker och av underlaget framgår förslag på olika sådana orsaker. Ordförandeskapet föreslår två frågeställningar inför diskussionen. Den första frågan gäller hur offentliga myndigheter och idrottsrörelsen kan samarbeta på EU- och medlemsstatsnivå för att öka idrottsdeltagandet bland barn och ungdomar, och i vilken utsträckning ett sådant samarbete skulle utgöra ett hinder för principen om idrottens oberoende. Den andra frågan gäller vilka åtgärder som kan vidtas på EU-nivå för att stärka banden mellan idrott på elit- och gräsrotsnivå i syfte att bättre stödja idrottens sociala och pedagogiska funktion. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att det är av stor vikt att barn och unga i olika åldrar är fysiskt aktiva i föreningslivet eller på annat sätt. Att delta aktivt i idrottsverksamhet kan ge en god hälsa och bidra till att skapa en social samhörighet, delaktighet och utveckla förståelse för demokrati och ideellt 17 (19) Idrottsrörelsen har ett eget ansvar för att utveckla och förnya sin verksamhet så att barn och ungas intresse av att delta i idrott fortsätter att vara på en hög nivå. Regeringen vill betona vikten av att idrotten är inkluderande och öppen för alla, oavsett ålder, kön, könsidentitet, könsuttryck, sexuell läggning, trosuppfattning, funktionsnedsättning eller social, etnisk och kulturell bakgrund. Idrotten kan vara en pådrivande kraft för rättvisare samhällen, men påverkas också av gamla normer och traditioner som vi behöver vara vaksamma på. En utgångspunkt är att idrottsrörelsen har ett brett internationellt samarbete även kring frågor om breddidrott och att idrottsrörelsens demokratiska uppbyggnad och självständighet ska värnas. Ett frivilligt utbyte av goda exempel på EU-nivå kan bidra till att stimulera utveckling av både medlemsstaters idrottspolitik och idrottsorganisationernas verksamhet, för att därigenom bidra till att fler barn och unga vill delta i idrotten utifrån sina egna förutsättningar, intressen och behov. Den europeiska idrottsmodellen bygger på en sammanhållen idrott där elit och bredd finns i samma organisationer och där spänningen mellan olika intressen måste hanteras. Då idrottspolitiken främst är en nationell angelägenhet så bedömer regeringen generellt att det inte finns behov av ökade insatser på EU-nivå inom idrottsområdet. Datum för tidigare behandling i : Information lämnades till kulturutskottet . Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . Kultur/audiovisuella frågor a)Nominering av Veszprém som europeisk kulturhuvudstad 2023 Information från den ungerska delegationen b)500-årsjubileum för världens första världsomsegling av Fernão de Magalhães och Information från den spanska och den portugisiska delegationen 18 (19) c)Världsantidopningsbyråns () möten (, , den 14–) Information från EU-medlemsstaternas företrädare i d)konvention om manipulation av resultat inom idrott (uppgjorda matcher) - vägen framåt för EU Information från den danska delegationen e)Undertecknande av ett samförståndsavtal mellan , , och om värdskapet för antingen eller Information från den bulgariska, grekiska och rumänska delegationen Kultur/audiovisuella frågor och idrott f)Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram Information från den finländska delegationen. 19 (19)