rfr · H60WRFR3 · 2019-04-10 00:00:00 — transportsektorns bidrag till att uppfylla Riksdagstryckeriet, , 2019 Program för trafikutskottets offentliga utfrågning om transportsektorns bidrag till att uppfylla klimatmålen ................................... Ordföranden (V) ......................................................................... , Elväg E16 ............................................................................ , Utredningen om styrmedel för att främja användning av biobränslen för flyget ......................................................... Per Bondemark, Näringslivets Transportråd .............................................. , Triple F................................................................................... , Gröna Bilister ..................................................................... , Cykelfrämjandets riksorganisation .................................. Vice ordföranden (C)....................................................... Bilder visade av föredragshållarna under den offentliga utfrågningen ......... Transportsektorn står för ungefär en tredjedel av totala utsläpp av växthusgaser. har därför beslutat att växthusgasutsläppen från inrikes transporter ska minska med jämfört med . Flera olika åtgärder måste vidtas för att nå målet bl.a. måste samhället använda transporter på ett effektivare sätt, och fossila bränslen måste bytas ut mot hållbara drivmedel. Det är även av stor vikt att man tar till vara möjligheterna med ny teknik. anordnade därför en offentlig utfrågning i syfte att belysa olika frågeställningar och fördjupa kunskaperna inom området. •Robert , generaldirektör, •Sven Hunhammar, måldirektör, •Svante , nationell samordnare, Fossilfritt •Björn , vd, •Rikard , vd, Föreningen •Tove , politik- och hållbarhetsansvarig, •Niklas , ordförande, •Anna , sekreterare i om styrmedel för att främja användning av biobränslen för flyget •Per Bondemark, ordförande, •Inge Vierth, utredningsledare, •Gunnar , avdelningschef, •Mattias , , , 2030-sekretariatet •Fredrik , utredare, •Lars Strömgren, ordförande, •Maria , verksamhetsledare, Klimatkommunerna •Mattias , vd, BIL •Lars Backström, vd, Utskottet bedömer att det som framfördes under utfrågningen är av allmänt intresse och därför bör göras tillgängligt för en vidare krets. Därför publiceras här en utskrift från utfrågningen. Program för trafikutskottets offentliga utfrågning om transportsektorns bidrag till att uppfylla klimatmålen Tid: 8.40–12.00 8.40–8.45 Inledning: ordförande (V) 8.45–8.55 Hur går transportomställningen till fossilfrihet? 8.55–9.05 Nationell plan och klimatmålen 9.05–9.15 Skisser på en färdplan för ett fossilfritt transportsystem , nationell samordnare, Fossilfritt Möjligheter och utmaningar för trafikslagen 9.15–9.20 Mer personer och gods på järnvägarna 9.20–9.25 Sjöfart – en nyckelspelare för klimatmål och konkurrenskraft , vd, Föreningen 9.25–9.30 Fossilfrihet i åkerinäringen , politik- och hållbarhetsansvarig, PROGRAM FÖR TRAFIKUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING 9.30–9.35 Världens första elväg på 9.35–9.40 Färdplan för fossilfri konkurrenskraft – flygbranschen 9.40–9.45 Biobränslen för flyget , sekreterare i om styrmedel för att främja användning av biobränslen för flyget 9.45–9.50 Klimateffektiva godstransporter – näringslivets erfarenheter och lärdomar Per Bondemark, ordförande, transportråd 9.50–9.55 Forskningsprogrammet F (Fossil Free Freight) 9.55–10.00 Ytterligare styrmedel för att ställa om flottan av tunga fordon? 10.00–10.30 Paus 10.30–10.35 Med fokus på människors beteende , , , 2030-sekretariatet 10.35–10.40 Fyrstegsprincipen – en nyckel till den hållbara mobiliteten 10.40–10.45 Viktiga satsningar och regelförenklingar för ökad och säker cykling , ordförande, riksorganisation 10.45–10.50 Vad behöver kommunerna för att bidra till fossilfrihet? , verksamhetsledare, Klimatkommunerna PROGRAM FÖR TRAFIKUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING 10.50–10.55 Hur påverkas privatbilismen av fordonsindustrins stora omställning? , vd, BIL 10.55Mobilitet som en tjänst , Vd, 11.00–11.55 Frågestund 11.55–12.00 Avslutning: vice ordförande (C) Ordföranden: morgon kära kollegor, talare, åhörare och även tv-tittare på SVT! Jag heter och är ordförande i trafikutskott. Å hela utskottets vägnar vill jag hälsa er hjärtligt välkomna till trafikutskottets utfrågning om transportsektorn och uppfyllandet av våra klimatmål. Vi vet alla att klimatförändringen är mänsklighetens största utmaning . Aldrig under de senaste 800 000 åren har det funnits så mycket växthusgaser i atmosfären som , och det gör vår planet varmare för som går. Det är precis som 15-åriga svenska sa inför i Ka- towice : Vi står inför ett existentiellt hot, och det finns någon tid att fortsätta den vansinniga vägen som vi färdas på. Och det stämmer. Den vansinniga vägen som talar om är den utsläppskurva som vi nu är inne på. Den kommer inte att begränsa den globala uppvärmningen till , inte ens , utan med dagens takt får vi en uppvärmning som hotar civilisationen så som vi känner den. Och det är våra barn, barnbarn och barnbarnsbarn som vi riskerar att försätta i den situationen. Ingen av oss här vill hamna där. Det är därför vi här i nu firar med vår helt unika klimatlag och vårt klimatpolitiska ramverk, det som slår fast att våra utsläpp ska vara netto noll till . Transportsektorn, som står för en tredjedel av våra utsläpp av växthusgaser, har ett helt eget mål. Transportsektorns utsläpp ska minska med till 2030. Vi i trafikutskottet har kallat till denna utfrågning för att ta reda på hur väl vi ligger i fas med den målsättningen, och jag kan redan nu berätta att vi inte ligger i fas. vilägga stort fokus på vad mer som behöver göras för att vi ska kunna uppnå transportsektorns klimatmål. Vad förväntar ni er av oss politiker? Och vad kan branschen själv göra? Vilka är utmaningarna men också möjligheterna? Vi vet att ett samhälle där vi kraftigt minskar våra utsläpp också är ett samhälle med bättre luft att andas och bättre folkhälsa, ett samhälle som skapar hundratusentals nya jobb och som sparar pengar som går till fossilsubventioner – kort och gott ett mycket bättre samhälle för alla. Det är kring dessa utmaningar och möjligheter som jag vill att utfrågning ska kretsa. Återigen: Hjärtligt välkomna! Några praktikaliteter: Eftersom vi har så mycket intressant att diskutera har viett mycket tajt schema. Därför uppmanar vi alla föredragshållare att hålla sig inom tidsramen. Den frågestund som är inlagd i programmet är främst reserverad för ledamöter, men i mån av tid kommer andra frågeställare att släppas in. Vi gläder oss särskilt åt att direktsänder denna utfrågning. Det möjliggör en spridning långt utanför denna lokal. Vi i trafikutskottet kommer också att dokumentera utfrågningen i en skrift som senare kommer På tal om dokumentation vill jag påminna er om att trafikutskottet hade en liknande utfrågning , men då var temat fossilfria drivmedel. Om någon undrar varför vi inte har ett stort block om just fossilfria drivmedel är det alltså för att vi avhandlade detta , och vi har dokumentation kring det som kan erhållas från utskottet. Som vi ser bland våra talare och också i vårt presidium är transportsektorn en mansdominerad bransch. Vi har ansträngt oss för att ha en jämn könsfördelning bland våra talare, men övervikten är klart manlig. Det noterar vi och arbetar vidare med att försöka uppnå en jämn könsfördelning i fortsättningen. Jag vill också uppmana er att kommentera och ge er i kast med diskussionen på sociala medier och att använda #uppnåklimatmålen. Sist men inte minst vill jag särskilt tacka trafikutskottets kansli under ledning av kanslichef , resten av personalen och inte minst som är den som verkligen har gjort alla förberedelser och sett till att vihar kunnat få ett så gediget program. Tack så mycket, ! Med dessa ord vill jag lämna plats för vår förste talare. , : Jag vill börja med att tacka utskottet för inbjudan och möjligheten att vara med här – en väldigt spännande och viktig dag, skulle jag vilja säga. Jag tänker väldigt kort gå igenom hur vi tillsammans inom den offentliga sektorn jobbar för att hantera den omställning och utmaning som vi står inför och avsluta med vad gör speciellt inom sitt uppdrag. Men jag skulle vilja börja med ett afrikanskt ordspråk som jag tycker sätter fingret på vad det här handlar om. Det lyder fritt översatt: Vill du gå snabbt, gå ensam! Vill du komma långt, gå tillsammans! Jag tror att vi måste göra det här ihop, att det är nyckeln för att vi ska lyckas. Vi sex myndigheter fick 2016 uppdraget att samarbeta för att skapa en möjlighet att ställa om transportsystemet till att bli fossilfritt. Vi utgår från tre huvudområden: ett transporteffektivt samhälle, energieffektiva och fossilfria fordon och farkoster samt förnybara drivmedel. I detta ligger ett antal fokusområden att titta på, bland annat överflyttning till mer energieffektiva trafikslag. Vi talar också om minskad efterfrågan på resor och transporter, alltså hur vi bygger våra samhällen framöver. Urbaniseringen pågår som det är ett stort antal trender som vi behöver förhålla oss till. Det handlar också om att öka andelen energieffektiva och fossilfria fordon och även om hållbar produktion och återvinning – alltså ett livscykelperspektiv på fordon och farkoster. Utbyggd infrastruktur är också en viktig sak. Samordningsuppdraget handlar om att öka omställningstakten och möjliggöra det vi måste göra för att hantera en tredjedel av våra utsläpp av växthusgaser. Transportsektorn står för en fjärdedel av energianvändningen i samhället. Det är alltså en ganska betydelsefull del av samhället som måste ställas om på ett klokt sätt och ganska snabbt. Det här ger ett stärkt samarbete med den offentliga sektorn, som också är väldigt viktigt. Det sker en kraft- samling bland många privata aktörer som ser att man måste gå ihop och möj- liggöra en förändring, vilket blir alltmer komplext. Så måste även det offent- liga göra för att gå i bräschen, visa vägen och möjliggöra för dem som vill ligga i framkant ute i samhället. Det här är en bred dialog, och det måste vara en bred dialog. Många aktörer från hela samhället har varit med i den här pro- cessen och måste också vara med framöver. Vi har tagit fram en strategisk plan med ett antal förslag och åtgärder som vi själva som myndigheter har möjlig- het att hantera. Vi har också jobbat med att ta fram indikatorer, för det är gi- vetvis väldigt viktigt att följa upp och utvärdera det arbete som pågår och för- söka hitta bättre, skarpare och mer kostnadseffektiva lösningar framöver. här är en löpande process. Det handlar också om att titta på detta på både kort och lång sikt. Vi har tagit fram ett stort antal rapporter som alla finns tillgäng- liga hos oss på och hos de andra myndigheterna – Trafik- verket, Trafikanalys och så vidare. Vi ser en positiv trend, att utsläppen Utsläppen har minskat . bilden ser ni minskningarna inom vägtrafik, flygtrafik, militärtransporter och Det är också en minskning i vägtrafiken. vändningen på järnvägen har minskat . Det är inga stora voly- mer från början, men det går ändå åt rätt håll. Inrikesflyget ligger ganska sta- Men vi har också ett utrikesflyg och en utrikeskomponent att ta hänsyn till, och då ser bilden annorlunda ut. Där är trenden väldigt bekymmersam med en ökning i stället. Det är 23 åtaganden som vi arbetar med för tillfället, allti- från att fundera på hur vi jobbar med forsknings- och innovationsarbetet. handlar om att prioritera och bli mer strategiska i det arbetet. om att samla ihop indikatorer, samordna arbetet och tidigt få mycket mer fakta Vi jobbar också en hel del med att komma ut lokalt genom energi- och klimatrådgivarna ute i kommunerna. Det är väldigt viktigt, för det handlar också om information för att möjliggöra en förändring. Vi har ett antal förslag som vi har lämnat till regeringen. Som ni ser har vi klarat av en del åtaganden, och en del förslag är framlagda, till exempel reduktionsplikt för att Vad gör vi då på ? Vi ser forskning och innovation som en nyckel till att nå hela vägen när det gäller omställningen. Vi ser över våra prioriteringar och fokuserar mycket på de faktiska utmaningarna och på hur andra aktörer ligger till, så att vi kan poola ihop våra resurser på ett klokt sätt. Vi har insatser över hela innovationssystemet, alltifrån grundforskning, som också behövs och där vi samverkar med , till att tänka affärs- Hela kedjan måste fungera när vi går in och satsar statliga medel på forskningen men också stödkapital i affärsarbetet i det privata näringslivet. Det ska ju hålla hela vägen från idé till en kommersiell storskalig produkt eller ett system som sedan spelar roll. Vi har en årlig budget på ½ miljard, och till detta kommer motsvarande summa från det övriga samhället. Vi får totalt 1 miljard som satsas på det här . Också här är det ett brett deltagande, och det är nödvändigt. Det sker en hel del demonstrationer och pilotförsök med mycket stor potential. Elbussar går i , och man jobbar vidare på många andra ställen runt om i för att nå fram när det gäller den lokala kollektivtrafiken. Vi har Electric site för att få bort koldioxiden från gruvor och bergtäkter. Här ser vi stora vinster i de försök som har gjorts för att få ned utsläppen, också ekonomiska vinster. gäller det bara att få det här hela vägen fram till en faktisk produkt som börjar användas därute. Givetvis behöver vi skifta fokus under hela resan, så är det. Vi har ett bibehållet fokus på elfordon, något som blir alltmer aktuellt. Vi ser en positiv utveckling runt om i världen och även här i , men det finns mycket kvar att göra. Batteriforskning är också något som är väldigt avgörande för omställningen. Vi jobbar också vidare med det befintliga. Förbränningsmotorer kommer att vara kvar under en framöver. Hur gör vi dem effektiva, och hur får videm att minska sitt utsläpp? Vi får inte glömma det som är, utan vi jobbar brett med de olika verktyg som finns och som används ute i samhället . Vi har ett visst minskat fokus på den industrinära forskningen. Industrin behöver ta det ansvaret själva och gör det också i ökad omfattning. Vi behöver ett ökat fokus på inte minst drivkrafter, attityder, beteenden och värderingar i samhället, för det är en viktig nyckel. Det är mänskliga beslut som avgör. Vad händer när du går in och ska köpa en ny bil? Vad säger bilförsäljaren till dig? Vi vet att många går in och pratar elbil men kommer ut med en fossildriven bil, därför att försäljaren har sagt: Jo, men kolla här! Det är också väldigt mycket där det ligger, vilket inte ska underskattas. I det kommande forsknings- och innovationspropositionsarbetet hos myndigheterna och i kommer vi att jobba vidare med att peka på behovet av forskning, innovation och tillräckliga resurser hos myndigheterna. Som jag sagt, och som ordföranden också sa, finns det tydliga mål inom både klimatpolitiken och energipolitiken som vi kan gå mot. Omställningen går åt rätt håll men inte i tillräckligt snabb takt. Ni som är intresserade av fotboll på Söders höjder vet att man där brukar skrika: Öka takten sista kvarten! Det är lite där vi är . Vi måste dra på, det måste hända någonting. Ensam är inte stark. Samordning och samverkan är avgörande. Som jag sa tidigare ser vi det väldigt mycket mer hos det privata. Vi vill se det också bland myndigheterna, och det måste ske på alla nivåer. Det är avgörande att bli mycket duktigare på att jobba med den lokala nivån på olika sätt, så att man inte behöver börja om varje gång man kommer till en ny kommun med en idé. är ett innovations- och entreprenörsland. Vi är också ett samverkansfolk. Det är en nyckel till framgång. Vi kan inte slåss med volym mot kineser och indier, men vi kan slåss med kompetens, historik och samverkan. Vi talar mycket om att det finns en klimatoro och klimatångest. Men jag skulle vilja säga så här: Se den omställning som sker som en möjlighet att hantera ett stort problem! Om kan vara ett föregångsland har vi möjlighet att påverka omvärlden. Vi ska med goda exempel visa att det går att ställa om och att det inte kostar något, utan att det ger mycket mer, även i ekonomiska termer. Detta är en nyckel när man träffar kollegor från andra länder. Jag vill avsluta med att ta oss , då dåvarande statsminister var i FN och talade om energi och då vi var ett väldigt olje- Han avslutade med att säga: “We are prepared to assume our share of the responsibility for the structural changes which must take place.” Det gäller även . , : Tack för att vi fått komma hit! Jag ska tala om den nationella planen och klimatmålen. nen beskriver ju de satsningar som vi ska göra i statlig infrastruktur på tolv års Det gäller alla fyra trafikslagen, men det handlar mest om underhåll av och investeringar i vägar och järnvägar. Det kostar väldigt mycket pengar, un- gefär 710 miljarder . Notera att det är som föreslår den här planen efter direktiv från regeringen. Sedan är det regeringen som faststäl- Då kan man ställa sig frågan: Varför gör vi satsningar i infrastruk- Jo, det är för att skapa tillgänglighet. Vi behöver tillgänglighet i hela lan- det och för alla. En god tillgänglighet är nödvändig för ett hållbart samhälle. Men tillgänglighet måste utvecklas inom ramen för det hållbara samhället. har sammanställt tio aspekter som vi prioriterar utifrån de beslutade målen: de transportpolitiska målen, klimatmålet, Agenda 2030 och så vidare. verkan ger en mycket tydlig ram när det gäller tillgängligheten och som man, framför allt om man utnyttjar den som mobilitet, måste hålla sig inom. är en komplex målbild, men det finns en massa synergier som vi kan utnyttja Om tillgängligheten tillgodoses med godståg, kollektivtrafik, gång eller cykling ger det en mycket lägre klimatpåverkan än med lastbil och bil. matpåverkan blir ännu lägre om vi går från mobilitet till tillgänglighet och till- godoser tillgängligheten med resfria möten. Vi elektrifierar, som vi talar mycket om , vilket också ger lägre klimatpåverkan, mycket bättre luft och mindre buller, och lägre hastighet för trafiksäkerhet ger en lägre klimatpåver- kan, och så vidare. Det är alltså en komplex målbild. Vi ska prata klimat . Som var inne på är det framför allt tre områden som måste förändras snabbt för att vi ska nå klimatmålen. Det gäller fordon, bränsle och efterfrågan eller ett transporteffektivt samhälle. nämnde det inte, men om vi inte gör mer än de beslut vi har fattat kanske vi bara når ungefär halvvägs till minus 70-procentsmålet, så vi måste definitivt öka tempot. som påverkar vilka fordon vi använder, vilket bränsle vi tankar och så vidare. Styrmedel som förändrar fordon och bränslen kan också påverka efterfrågan. Om vi byter till elbil, som är billigare att köra per kilometer, tenderar vi att använda den mer. Det krävs styrmedel för att utnyttja potentialen i det transporteffektiva sam- För gods kan det handla om balansen mellan farleds- och hamnavgifter, banavgifter och kilometerskatt. För personresor kan det handla om biljettpri- ser, parkeringsnormer, reseavdragets utformning etcetera. nen, som jag ska tala om, rör som sagt den statliga infrastrukturen. bidra till det transporteffektiva samhället och ge förutsättningar för en mer hållbar efterfrågan på transporter. Men planen innehåller egentligen ingenting som gör att vi får fler elbilar, effektivare bilar eller ändrar bränslets sammansättning. Det är inte enbart en nationell plan som gör att vi når målet, utan det krävs mycket mer. Vi tycker att det vore önskvärt med en tajtare koppling mellan de styrmedel som krävs och planeringen av infrastruktur. har därför publicerat en rapport som vi lämnade till regeringen och som vi kallar Transportplanering 2.0. Det är att skilja transportplanering från den infrastrukturplanering som vi gör . Vi måste helt enkelt koppla styrmedlen och infrastrukturen tajtare samman. Verktygen för att nå transportsektorns klimatmål ligger inte bara på trafikutskottets bord, utan det krävs samarbete med skatteutskottet, miljö- och jordbruksutskottet och så vidare. På samma sätt räcker det inte med en infrastrukturminister, utan det krävs också en finansminister, en miljöminister och så vidare. Och som var inne på räcker det inte med en energimyndighet eller ett trafikverk, utan vi måste samarbeta, och många av oss är ju här . Hur bidrar satsningarna i den nationella planen till klimatmålet och ett transporteffektivt samhälle? Planen innehåller stora järnvägssatsningar i både underhåll och investeringar. Syftet är att återställa järnvägens funktionalitet på stora delar av nätet och att utveckla en ny järnväg. Modernisering sker med ny teknik, framför allt i signalsystemen. Åtgärderna leder till en robustare järnväg med ökad kapacitet. Planen är dominerad av järnväg och bygger på gamla planer. Av nystarterna i planen går till järnväg, till väg och till sjöfart. Planen innehåller inga stora järnvägsprojekt utöver de som redan är planerade, men den innehåller vägsatsningar, till exempel för att tillåta tyngre lastbilar. Satsningen möjliggör också tyngre och längre tåg. Det blir ökade axellaster på och satsningar på järnväg längs . Och det finns sjöfartsåtgärder vid slussarna i och i . Satsningarna på längre och tyngre gäller såväl fartyg som tåg och lastbilar. Tyngre och eventuellt längre lastbilar är ett exempel på ökad effektivitet per lastbil. Vi måste på något sätt se till att den ökade effektiviteten tas ut i minskad trafik, att den leder till ett transporteffektivare samhälle. Den kan inte bara leda till billigare och därmed ökade transporter. Stadsmiljöavtalen ingår med 1 miljard och kommer att leda till ökad kollektivtrafik och cykling i tätorter. Det är inte statlig infrastruktur, men det är pengar till kommuner som med motprestationer gör väldigt stor nytta. Elvägar främst för tyngre transporter kommer vi strax att få höra mer om. Vi har haft två demonstrationer, i och i . viatt fatta beslut om en, två eller tre nya demonstrationer. Kandidaterna är en som använder induktion, det vill säga ingen direktkontakt mellan sladden och fordonet, och två med direktkontakt mellan fordonet och en markskena. Dessutom planeras en större pilot för elvägar för att lära oss ännu mer om hur det fungerar med affärsmodeller, teknik och annat. Detta sker med samfinansiering med näringslivet. Vi tror att elvägar är en spännande pusselbit och att de kan ha en stor potential. Vad leder de här satsningarna till? Vi har redan det mesta av infrastrukturen, så jag ska vara ärlig och säga att de här föränd- ringarna faktiskt sker i marginalen. Investeringar i järnväg medför ett ökat resande med tåg. Långväga bil- och flygresor minskar. Med den här planen ökar tågresandet . Godstransporterna på järnväg kanske ökar och gods på väg minskar . Sammantaget betyder dessa satsningar att koldioxidutsläppen från trafiken minskar med jämfört med om planförslaget inte hade genomförts. Det beror just på överflyttning av gods från väg till järnväg och på stadsmiljöavtalen, som leder till ökad andel kollektivtrafik och cykling. slutsats av detta, med risk för att bli tjatig, är att det krävs styrmedel som ökar effektiviseringen av elektrifiering av fordon, förnybart bränsle och ett transporteffektivt samhälle. Investeringar i infrastruktur är inte den enda nyckeln. Jag tror att det kommer att bli uppenbart att det heller inte är en åtgärd och ett styrmedel som krävs utan flera. Slutligen: 70-procentsmålet handlar om de direkta utsläppen från transporterna. När det gäller transportsektorn sett ur ett livscykelperspektiv innebär infrastrukturen kanske av de totala utsläppen. För att nå ett klimatneutralt samhälle 2045 krävs därför att även infrastrukturen gör sin del. Därför ställer vi på i alla våra upphandlingar krav på att utsläppen ska minska. Vi har jämfört med basnivån. Detta ingår som ett krav i avtalen med våra entreprenörer. Vi har gjort det här , och de första projekten börjar bli klara. Det har visat sig att utsläppsminskningen är mycket större än . Det har gått ganska lätt i början