rfr · H60WRFR8 · 2019-01-01 00:00:00 — inom idrottsrörelsen) alls i budgetpropositionerna . Det finns vidare avsnitt som varken överensstämmer med CIF:s fem mål eller de nio punkterna – t.ex. finns ett avsnitt om idrottsverksamhet för ny- anlända och asylsökande fr.o.m. budgetpropositionen . Ytterligare en faktor som gör det svårt att hitta i texten är att ordningen på avsnitten ändras mellan åren. Vidare flyttas några sakområden runt mellan Till exempel återfinns dopning under fyra olika rubriker under de fem undersökta åren. Regeringen redovisar ett antal av CIF:s 22 indikatorer. inte hur den gjort urvalet av vilka indikatorer som redovisas. propositionen redovisades ungefär hälften och 2019 var det ungefär Till exempel redovisas indikatorerna medlemmar i idrottsrörel- sen, ideellt ledarskap i idrottsföreningar, motion och idrott , kvinnor och män på ledande positioner inom idrottsrörelsen samt medaljer i Däremot redovisas inte indikatorerna tillgång till anläggningar, skadade i olycksfall inom idrotten, kostnader för idrotts- utövande eller ideella ledares utbildning. Olika tidsserier i form av tabeller och diagram presenteras under olika år. budgetpropositionen för fanns en figur över aktivitetsnivån i barn- och ungdomsidrotten och en tabell över styrelseledamöter i specialidrotts- förbundens styrelser fördelat på kön och ålder. fanns en tabell över idrotter med flest deltagartillfällen fördelat på pojkar och flickor, en tabell med ordförande respektive generalsekreterare uppdelat på män och kvinnor samt samma tabell som i budgetpropositionen över styrelseledamöter i specialidrottsförbundens styrelser fördelat på kön och I budgetpropositionen redovisas samma tabeller som i budgetproposi- tionen och dessutom en tabell över vissa statsbidrag 2014–2018. I budgetpropositionerna –2019 redogör regeringen för många insatser, t.ex. fördelning av statsbidrag, särskilda satsningar och handlingsplanen för idrott för personer med funktionsnedsättning (i budgetpropositionerna för 2018 och 2019). Många resultat redovisas också, t.ex. antal medlemmar i idrottsförbundet (RF), resultat från nationella folkhälsoenkäten samt andel kvinnor och män i ledande positioner inom idrottsrörelsen. som redovisas är beskrivningar av tillstånd inom området snarare än uppnådda resultat till följd av insatser. 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 Dock redovisar regeringen några uppnådda resultat. Ett exempel är att regeringen redovisar deltagartillfällen utifrån det lokala aktivitetsstödet till barn- och ungdomsverksamheten i samtliga undersökta budgetpropositioner. I budgetpropositionerna redovisar regeringen bl.a. att RF menade att statens stöd för särskilda insatser för nyanlända och asylsökande har gjort att frågan kommit betydligt högre på dagordningen såväl på central och regional nivå som på lokal nivå. I budgetpropositionen redogjorde regeringen för RF:s utvärdering av Idrottslyftet, som bl.a. visade att samverkan mellan distriktsidrottsförbunden, och specialidrottsförbunden är begränsad och inte utgör det samlade stöd som krävs för att programmet ska fungera som tänkt. Regeringens analys och slutsatser Några bedömningar återkommer i regeringens analyser och slutsatser. Det är t.ex. utvecklingen av deltagande i föreningsidrottande, utvecklingen av flickors/pojkars och socioekonomiska gruppers idrottande och andel som rör tillräckligt på sig. Vidare gör regeringen bedömningar av jämställdheten i idrottsföreningarnas styrelser, av anti-dopningsarbetet och av säkerheten vid idrottsevenemang. Avsnitten innehåller inga explicita kopplingar till målen för idrottspolitiken. Över huvud taget görs ingen bedömning av det idrottspolitiska målet om en fri och självständig idrottsrörelse. Värt att notera är också att det inte är samma ämnen som diskuteras i avsnittet Analys och slutsatser som i resultatredovisningen. Till exempel tas inte den internationella konkurrenskraften upp i analys- och slutsatsavsnittet trots att frågan ingår i resultatredovisningen. På motsvarande sätt tas säkerhet vid idrottsevenemang upp i analys- och slutsatsavsnitten, trots att det inte diskuteras i resultatredovisningen. antog ett övergripande mål för friluftslivspolitiken 2010. Målet är att stödja människors möjligheter att vistas ute i naturen och utöva friluftsliv där allemansrätten är en grund för friluftslivet. Alla människor ska ha möjlighet till naturupplevelser, välbefinnande, social gemenskap och ökad kunskap om natur och miljö. Tio mätbara mål beslutades av regeringen och redovisades till 2013: 1.Tillgänglig natur för alla 2.Starkt engagemang och samverkan 4.Tillgång till natur för friluftsliv 6.Hållbar regional tillväxt och landsbygdsutveckling 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 7.Skyddade områden som resurs för friluftslivet 8.Ett rikt friluftsliv i skolan 9.Friluftsliv för god folkhälsa 10.God kunskap om friluftslivet. De tio målen har enligt resultatredovisningarna preciseringar som förtydligar innebörden av målen och som är ett stöd i genomförandet av åtgärder. Preciseringarna är också underlag för att kunna mäta och följa upp målen samt för att kunna fortsätta utveckla friluftslivspolitiken. Regeringen beskriver vidare att flera av miljökvalitetsmålen har preciseringar som rör friluftslivet. Resultatet för de miljömål som berörs av friluftslivspolitiken redovisas dock i utgiftsområde 20 (Allmän miljö- och naturvård). Regeringen uppger under hela den undersökta perioden att resultatredovisningen utgår från regeringens tio friluftslivsmål. fick när målen antogs i uppdrag att ansvara för uppföljningen av målen. uppföljningar görs dock inte och den enda som publicerats kom . Det innebär att regeringen endast – i budgetpropositionen – har använt uppföljning som underlag för sin resultatredovisning. , i budgetpropositionen , redovisades användningen av de utbetalade statsbidragen och när så var möjligt effekterna av dem. Resultatredovisningen i budgetpropositionen baserades på bl.a. uppföljningar av miljökvalitetsmålens preciseringar som berör friluftsliv, en nationell enkät om friluftsliv som genomförde 2014 och redovisning av statsbidrag till friluftslivsorganisationer. Resultatredovisningarna i budgetpropositionerna utgick i huvudsak från redovisningen av statsbidrag till friluftslivsorganisationer samt viss rapportering från . I budgetpropositionen finns endast en svag koppling till de tio friluftslivsmålen. Kopplingen blir tydligare 2016. I budgetpropositionerna följer strukturen helt de tio friluftslivsmålen. I budgetpropositionen är avsnittet inte indelat efter de tio målen men samtliga mål tas upp i resultatredovisningen. I budgetpropositionerna är strukturen visserligen styrd av olika uppdrag, bidrag och åtgärder, men resultatredovisningen är jämfört med ungefär dubbelt så lång, mer ambitiös och innehåller fler underrubriker som gör det lättare att orientera sig i texten. Inga uttryckliga indikatorer användes inom området. 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 Tidsserier i tabell- eller figurform saknas, med ett undantag: det finns i budgetpropositionen en figur över fördelningen av ett visst bidrag . Avsnittet innehåller endast få övriga jämförelser . I budgetpropositionerna –2019 redogör regeringen för många insatser, t.ex. fördelning av statsbidrag och redovisning av olika satsningar. Regeringen redovisar också många resultat som beskriver tillståndet för området, t.ex. besöksantalet till nationalparker (i budgetpropositionerna ) och antalet nya och utvidgade naturreservat (i budgetpropositionen för Regeringen redovisar även flera uppnådda resultat till följd av insatserna. I budgetpropositionen redovisade regeringen t.ex. antal genomförda aktiviteter och deltagare till följd av särskilda satsningar för att främja unga och integration. I budgetpropositionerna redovisar regeringen antal broar som bytts ut och renoverats till följd av upprustningsinsatser samt att resultaten för organisationsbidragen till friluftslivsorganisationerna visade en stor bredd av verksamheter och aktiviteter som genomförts av friluftslivsorganisationerna. I budgetpropositionen redovisade regeringen uppföljning av friluftslivsmålen, bl.a. att nuvarande insatser gynnar utvecklingen av friluftslivsmålet Attraktiv tätortsnära natur. Regeringens analys och slutsatser I budgetpropositionerna anger regeringen att bidragen till friluftslivsorganisationer väl uppfyller bidragens syfte. Däremot bedömer regeringen i budgetpropositionen att det kvarstår mycket arbete för att bevara den biologiska mångfalden och kulturmiljön samt förbättra förutsättningarna för friluftsliv i tätortsnära natur. Regeringen hänvisar i budgetpropositionen till att bedömde att två mål har en positiv utveckling till 2020, fem mål neutral utveckling, två mål oklar utveckling och ett mål negativ utveckling. För vissa preciseringar finns dock enligt regeringen otillräckliga kunskaper och data. I budgetpropositionen gör regeringen en övergripande bedömning att de åtgärder som vidtagits bidrar till måluppfyllelsen av målen för friluftslivspolitiken. Regeringen bedömer dock att förutsättningarna för människor att utöva friluftsliv behöver utvecklas även fortsättningsvis. Någon bedömning av måluppfyllelsen för de tio målen görs inte men tillståndet för samtliga mål kommenteras och prioriterade områden pekas ut. Till exempel skriver regeringen att det är av stor betydelse att det finns attraktiva och upplevelserika naturmiljöer i alla delar av landet. Det kvarstår dock enligt regeringen mycket arbete för att bevara den biologiska mångfalden och kulturmiljön samt förbättra förutsättningarna för friluftsliv, särskilt i tätortsnära natur och i det mångbrukade landskapet. 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 I budgetpropositionen beskrev regeringen att 2014 hade beslutat om en ny modell för statlig utvärdering av folkbildningen. inleddes ett arbete med att utveckla resultatredovisningen. beslutade om ett mål för folkbildningspolitiken 2014. Målet innebär att folkbildningen ska ge alla möjlighet att tillsammans med andra öka sin kunskap och bildning för personlig utveckling och delaktighet i samhället. Det var första gången som fastslog ett mål för folkbildningspolitiken (tidigare fanns endast mål för vuxenutbildningen). Statsbidraget till folkbildningen har fyra syften: 1.Stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin. 2.Bidra till att göra det möjligt för en ökad mångfald människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen. 3.Bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället. 4.Bidra till att bredda intresset för och öka delaktigheten i kulturlivet. Bedömningsgrunderna utgår enligt resultatredovisningen under samtliga undersökta år från de fyra syften som finns för statsbidraget. har också statsbidragets fyra syften kopplats till tolv indikatorer: •Indikatorer kopplade till syfte 1: –Antalet folkhögskolor och studieförbund i landet. –Fördelning av folkhögskolor och studieförbund i landet. •Indikatorer kopplade till syfte 2: –Deltagare i folkhögskolekurs efter ålder och kön. –Unika studiecirkeldeltagare efter ålder och kön. –Andel utlandsfödda deltagare i folkhögskolans långa kurser och i studiecirklar. –Andel deltagare med funktionsnedsättning i långa kurser respektive studiecirklar. –Antal asylsökande och nyanlända som bor i anläggningsboende som deltagit i särskilda folkbildningsinsatser. •Indikatorer kopplade till syfte 3: –Andel deltagare utan gymnasieutbildning. –Antal utfärdade intyg om grundläggande behörighet bland deltagare på folkhögskolans långa kurser. 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 –Antal utfärdade intyg om avslutad eftergymnasial yrkesutbildning på särskild kurs. •Indikatorer kopplade till syfte 4: –Antal deltagare i folkhögskolors och studieförbunds kulturprogram. –Andel kvinnor respektive män i kulturprogram. Enligt regeringen är de resultatindikatorer som används i huvudsak kvantitativa och beskriver främst verksamhet som genomförts. Regeringen redovisar inte hur urvalet av indikatorer har gjorts. Regeringen uppger att underlagen för uppföljningen gentemot indikatorerna liksom för övriga bedömningar hämtats från och Idrottsutbildarnas årsredovisningar samt från utvärderingar. Vidare har regeringen inhämtat uppgifter från vissa myndigheters årsredovisningar (bl.a. Myndigheten för och Specialpedagogiska skolmyndigheten). Bedömningsgrunderna, som inom detta område utgörs av de fyra syftena med tillhörande indikatorer, utgör resultatredovisningarnas struktur. Vid sidan om redovisningen av resultatindikatorer beskrivs andra förhållanden som berör det syfte som diskuteras. Det framgår dock tydligt av underrubrikerna om ett stycke redovisar en indikator eller inte, t.ex.: ”Indikator: Deltagare i folkhögskolekurs efter ålder och kön”. Efter redovisningen av de fyra syftena redovisas övriga insatser. Som nämnts redovisas samtliga tolv indikatorer och kopplas till ett syfte. In- dikatorn Antal asylsökande och nyanlända som bor i anläggningsboende som deltagit i särskilda folkbildningsinsatser togs dock inte med i budgetpropositionen . Figurer eller tabeller med tidsserier redovisas inte i någon av de undersökta budgetpropositionerna. När de olika indikatorerna redovisas görs dock jämförelser . Samma tolv indikatorer redovisas också under olika år, vilket gör det möjligt att följa utvecklingen över . I budgetpropositionerna –2019 redogör regeringen i resultatavsnittet för många resultat som utgörs av ovannämnda indikatorer och som främst beskriver den verksamhet som har genomförts. De flesta indikatorerna är således 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 beskrivningar av tillstånd snarare än faktiskt uppnådda resultat till följd av in- Därutöver redogör regeringen för övriga insatser inom området, t.ex. etableringskurs på folkhögskola som är en arbetsmarknadspolitisk insats. Regeringen redovisar även en del faktiskt uppnådda resultat. indikatorn antal asylsökande och nyanlända som bor i anläggningsboende som deltagit i särskilda folkbildningsinsatser ett uppnått resultat till följd av sats- ningen Svenska från dag ett. Ett annat exempel är antalet deltagare på studie- motiverande kurs på folkhögskola. regeringen bl.a. att Statskontorets första delrapportering av utvärderingen av folkbildningen visade att de verksamheter som Statskontoret hade undersökt i hög grad uppnådde statens syften med bidraget till folkbildningen. tens resultat som redovisades i budgetpropositionen var att Statskon- toret bedömer att folkbildningens verksamhet uppfyller de fyra syftena med statsbidraget men lyfter även ett antal utvecklingsområden för folkbildningen. Regeringens analys och slutsatser I budgetpropositionerna gör regeringen en uttalad bedöm- ning att syftena med bidraget till folkbildningen uppfylls. Från och med resultatredovisningen i budgetpropositionen är av- snittet Analys och slutsatser strukturerat efter de syften som finns med stats- bidraget och regeringen gör bedömningar av om syftena nås. 2.7.17 Tillsyn över spelmarknaden Ett mål för spelmarknaden antogs 2003. Målet var en sund och säker spel- marknad där sociala skyddsintressen och efterfrågan på spel tillgodoses under Regeringen föreslår i budgetpropositionen ett nytt mål. är att målet för spelmarknaden ska vara en sund och säker spelmarknad under offentlig kontroll som värnar intäkterna till det allmänna och som ger goda förutsättningar för allmännyttig ideell verksamhet att få finansiering genom intäkter från spel. De negativa konsekvenserna av spelande ska minskas och det ska råda hög säkerhet i spelen. Spel om pengar ska omfattas av ett starkt konsumentskydd och inte kunna missbrukas för kriminell verksamhet. skottet från spel bör värnas och alltjämt vara förbehållet det allmänna eller allmännyttiga ändamål, dvs. föreningslivet, hästsporten och staten. Följande bedömningsgrunder används i budgetpropositionen för att bedöma resultatet för området: • I vilken utsträckning spel tillhandahålls i utan behörighet 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 •Konsumenters möjlighet att lita på att behörigt spel är säkert och erbjuder ett starkt konsumentskydd •Konsumenters och andra aktörers tillgång till information om spelregleringen •Intäkter från spel till det allmänna och till allmännyttiga ändamål. Regeringen motiverar inte valet av bedömningsgrunderna. I budgetpropositionerna –2018 angavs följande bedömningsgrunder och indikatorer: •andel upptäckta fel genom tillsynsinsatser •ökad kunskapsspridning genom informationsinsatser Avsnittet disponerades endast i begränsad omfattning utifrån bedömningsgrunderna. I samtliga undersökta budgetpropositioner beskrevs spelmarknadens utveckling, statliga inkomster från spelverksamhet, spelreglering och tillsynen över spelmarknaden. Häri har ingått en beskrivning av vilka myndighetsinsatser som har vidtagits. Kopplingar till bedömningsgrunderna gick att hitta i de olika avsnitten. Tabellen som benämns Resultat redovisas fr.o.m. budgetpropositionen . I budgetpropositionen redovisas den tabellen i ett eget avsnitt, till skillnad från tidigare då den redovisades under avsnittet om bedömningsgrunderna. I budgetpropositionerna –2018 benämner regeringen de tre bedömningsgrunderna ”bedömningsgrunder och indikatorer” och åtminstone den första skulle kunna betraktas som en indikator. Den uppfyller kriterierna på att vara en indikator genom att den kvantifierar en aspekt av målet. Det är däremot inte lika tydligt om de fyra nya bedömningsgrunderna i budgetpropositionen också kan betraktas som indikatorer. Följande tidsserier har funnits med i samtliga undersökta budgetpropositioner: •Reglerade spelmarknadens omsättning efter utbetalda vinster –2017 (femårstidsserie för spelmarknadens omsättning före utbetalda vinster i budgetpropositionerna –2018). •Omsättningsmässigt största spelprodukterna 2013 och 2017 (även motsvarande i budgetpropositionerna –2018). •Tillsynsinsatser, tillstånd och informationsinsatser 2013–2017 (även motsvarande i budgetpropositionerna –2017). 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 Varken spelmarknadens omsättning eller de största spelprodukterna har någon koppling till bedömningsgrunderna i budgetpropositionerna –2019. Tillsynsinsatser, tillstånd och informationsinsatser kopplar däremot direkt till bedömningsgrunderna i budgetpropositionerna –2018. till bedömningsgrunderna i budgetpropositionen är däremot inte lika budgetproposition ersattes den femåriga tidsserien Marknadsan- delar av nettoomsättningen som funnits med i budgetpropositionerna för 2015–2018 med ett diagram över spelmarknaden inklusive aktörer utan I samtliga budgetpropositioner –2019 görs jämförelser för flera uppgifter med föregående år. I budgetpropositionerna –2019 redogör regeringen för flera insatser, t.ex. Lotteriinspektionens tillsyns- och tillståndsverksamhet samt att det pågår en översyn av automatspelslagen (i budgetpropositionerna –2019). Regeringen redovisar också många resultat som beskriver tillståndet och ut- vecklingen av området, t.ex. omsättningen på den reglerade svenska spelmark- naden, marknadsandelar för olika spelanordnare och statens inkomster från Regeringen redovisar även några uppnådda resultat till följd av insatserna, t.ex. antal beviljade tillståndsansökningar. Regeringens analys och slutsatser I budgetpropositionerna –2018 gjordes ingen bedömning av uppfyl- lelse av målet för tillsyn av spelmarknaden i avsnittet analys och slutsatser. Däremot redovisades i budgetpropositionerna att de statliga insatser som ge- nomförts på spelområdet gett positiva effekter inom ett flertal områden. getpropositionen konstaterade regeringen att de prioriteringar som Lotteriinspektionen gjort har gett goda resultat. I budgetpropositionen konstaterade regeringen att de prioriteringar som tillsynsmyndigheten gjort har gett goda resultat i den utsträckning som gällande regelverk medger. Regeringen bedömde i budgetpropositionen att det samlade resul- tatet visar att målen för verksamheten är uppfyllda. det finns goda nationella möjligheter att bedriva en effektiv tillsyn och omfat- 2.8 Den gemensamma resultatredovisningen Budgetpropositionerna för utgiftsområde 17 inleds med en gemensam resultatredovisning för hela utgiftsområdet. (I budgetpropositionen avstod dock regeringen från att skriva avsnitten med analyser och slutsatser.) 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 I budgetpropositionen inleddes avsnittet med att regeringen skriver att den där redovisar de bedömningsgrunder som är gemensamma för kulturområdet som helhet. Trots detta innehåller avsnittet även bedömningar av de åtta områden som inte räknas som kulturområden (medier, trossamfund, ungdomspolitik, civilsamhället, idrott, friluftsliv, folkbildning och tillsyn över spelmarknaden). Texten hänvisar även till att övriga resultatindikatorer och bedömningsgrunder framgår av respektive underindelat avsnitt i övriga delar av resultatredovisningen. Det aktuella avsnittet innehåller dock även diskussioner av bedömningsgrunder som är specifika för enskilda områden. Till exempel diskuterades i budgetpropositionen förutsättningar för att människor ska kunna ta del av och utöva kultur i hela landet, vilket enbart är en bedömningsgrund inom området kulturområdesövergripande verksamhet. I budgetpropositionerna –2017 inleddes den gemensamma resultatredovisningen med att regeringen skrev att den i avsnittet redovisade sammanfattande resultatbedömningar för utgiftsområdet medan resultatindikatorer och bedömningsgrunder för utgiftsområdet lämnades i respektive underindelat avsnitt där resultatredovisningen också redovisades. Någon samlad bedömning från regeringens sida av tillståndet och måluppfyllelsen inom utgiftsområdet gjordes dock inte. I några gemensamma resultatredovisningar i budgetpropositionerna –2018 görs uttalade bedömningar. Till exempel gör regeringen en bedömning i budgetpropositionen att idrottspolitikens mål i många delar är uppfyllda. Inom t.ex. området ungdomspolitik görs dock ingen motsvarande bedömning. De bedömningar som gjordes i den gemensamma resultatredovisningen motsvarades i budgetpropositionen ibland men inte alltid av de bedömningar som gjorts inom de olika delområdena. Den nämnda bedömningen av måluppfyllelsen inom idrottspolitiken fanns inte med i resultatredovisningen av idrottsområdet senare i samma budgetproposition. I budgetpropositionen fanns följande stycke under rubriken kultur: Regeringen bedömer att de statliga insatserna inom kulturområdet, bl.a. i form av bidragsgivning till olika verksamheter, på olika sätt bidrar till uppfyllelsen av de nationella kulturpolitiska målen, samt de övriga riksdagsbundna målen avseende litteratur och läsfrämjande, film, arkitektur, formgivning och design, arkiv respektive kulturmiljö.41 Det framgår inte av texten i övrigt om stycket ska betraktas som en bedömning från regeringens sida om att de statliga insatserna som helhet bidragit till att målen för de ovannämnda områdena uppfyllts helt eller om de enbart främjat utvecklingen i positiv riktning. Någon direkt överensstämmelse med de bedömningar som gjorts under respektive avsnitt går inte att finna. Någon bedömning av måluppfyllelsen för de kulturområden som inte nämns (t.ex. språk eller kulturskaparnas villkor) diskuteras inte. 2017/18:1 utgiftsområde 17, s. 28. 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 Det gemensamma avsnittet i budgetpropositionerna –2018 inne- håller vidare till viss del redovisningar av myndighetsinsatser. ter även fram områden som de betraktar som prioriterade och som därmed på- minner om avsnittet politikens inriktning. Det är sammantaget inte tydligt om avsnittet ska ses som en sammanfatt- ning av de 17 resultatredovisningarna eller om de 17 resultatredovisningarna fungerar som underlag för regeringen att göra en samlad bedömning. Vid kontakt med uppgav departementet att den sammanfattande resultatbedömningen syftar till att sammanfatta regeringens bedömning av måluppfyllelsen för kulturområdet i förhållande till de nation-