rfr · H60WRFR4 · 2019-01-01 00:00:00 — Enkäten kunde besvaras med en påminnelse . Totalt skickades enkäten till ca 390 av Skat- teverkets medarbetare, och av dessa svarade totalt på frågorna som ställdes i enkäten.238 Av dessa valde en fjärdedel (alltså ungefär 50 perso- ner) att använda möjlighet att lämna egna kompletterande synpunkter i slutet av enkäten. 238Svarsfrekvensen var ursprungligen högre (59,), men flera personer angav att de inte hade arbetat med kontrollbesök eller fördjupade utredningar i frågor som rör personal- liggare. BILAGA 1 METOD OCH GENOMFÖRANDE Svarsfrekvensen får bedömas vara tillräcklig för att enkäten – tillsammans med annat underlag som intervjusvar samt dokumentstudier – ska kunna ut- göra en del av det empiriska materialet. Ett beslut om kontrollavgift kan överklagas till domstol. Ett stort antal domar som rör överklaganden av beslut om kontrollavgift har gåtts igenom, samman- ställts och analyserats. Syftet har varit att få kunskap om tillämpningen av be- stämmelserna om kontrollavgift och befrielse från sådan avgift och att identi- fiera eventuella tillämpningsproblem. Genomgången har omfattat alla domar som har varit tillgängliga i Karnovs Där finns alla domar från förvaltningsrätterna . databasen innehåller även samtliga domar från kammarrätterna fr.o.m. april Där finns också ett urval av kammarrättsdomar för tiden –2010. Vid genomgången av domarna från förvaltningsrätterna har några ytterligare I rättsdatabasen ingår också Högsta för- valtningsdomstolens (tidigare Regeringsrätten) avgöranden och referat och notiser. Det kan finnas fall där en högre instans ännu inte tagit ställning till ett överklagande av en dom som granskats. I sådana fall har alltså det slutliga avgörandet inte funnits med vid genomgången. Det kan också fö- rekomma att domar inte har registrerats i rätts- Totalt har genomgången omfattat 454 domar, varav 400 från de tolv förvaltningsrätterna, 51 från de fyra kammarrätterna och 3 från högsta Genomgången har begränsats till domarna i målen. Övrigt underlag i dom- stolarnas mål har inte varit tillgängligt. beslut har funnits med som bilaga till ungefär hälften av domarna. I övriga fall har det endast funnits en sammanfattande redogörelse för beslutet i domen. och skäl än de som uttryckligen anges i en dom med eventuell bilaga har såle- des inte varit kända vid genomgången. För att besvara frågeställningen hur berörda aktörer i restaurang-, frisör-, tvät- teri- och byggbranscherna upplever omfattningen av företagens administra- tiva kostnader för systemet med personalliggare genomförde skatteutskottet en utfrågning av inbjudna talare och gäster. Vid utfrågningen fick ett antal inbjudna talare möjlighet att presentera sina synpunkter på denna fråga.239 Branschorganisationerna fick möjlighet att ta med ett företag (Frisörföretagare och Tvätteriförbund240) el- ler två företag (Visita och Byggindustrier). 239 Inbjudan till utfrågningen skickades också till andra aktörer, t.ex. Finans- och Näringsde- partementet, och . 240 Inget medlemsföretag från deltog vid utfrågningen. METOD OCH GENOMFÖRANDE BILAGA1 Företagarna, och sin håll- ning i denna fråga. De inbjudna näringslivsföreträdarna, branschorganisationerna och företa- gen ombads att besvara ett antal frågeställningar och att göra konkreta bedöm- ningar av systemets administrativa kostnader för berörda företag. Vid utfråg- ningen framfördes dels konkreta svar som gällde administrativa kostnader, dels allmänna synpunkter på personalliggarsystemet. Utfrågningen stenograferades, och de stenografiska uppteckningarna finns i bilaga 6. har tagit fram viss statistik över kontrollverksamheten som avser personalliggare, bl.a. om kontrollbesök, kontrollavgifter och uppföljning av kontrollbesök. Vidare har utvärderingen omfattat dokumentstudier av framför allt propo- sitioner och annat offentligt tryck samt rapporter som rör systemet med perso- nalliggare från myndigheter och organisationer. Enkäten administrerades av . Det innebar att verket skickade ut enkäten och tog emot svaren som sedan vidarebefordrades till Riksdagsför- valtningen för analys och bearbetning. En knapp vecka före enkätutskicket fick målgruppen ett mejl från chefen för . I mejlet beskrevs kortfattat bakgrunden till utvär- deringen och att deltagande i undersökningen var frivilligt, men att de identifie- rade personernas kompetens och erfarenhet var värdefull för utvärderingen. Enkäten skickades ut via mejl till den identifi- erade målgruppen tillsammans med ett följebrev från utvärderings- och forskningssekretariat. I följebrevet beskrevs kortfattat beslutet av riks- dagsledamöterna i skatteutskottet att utvärdera systemet med personalliggare i restaurang-, frisör-, tvätteri- och byggverksamhet och att mottagarna av en- käten kunde förväntas bidra med viktig information om kontroll- verksamhet. Vidare betonades i följebrevet att enbart administre- rade utskicket av enkäten och att respondenternas svar skulle vidarebefordras till samt att svaren på enkäten skulle vara avidentifie- rade gentemot och . Enkäten kunde besva- ras , och ett påminnelsemejl skickades ut . Det första urvalet utgjordes av alla anställda hos som hade ar- betat minst () . för enkätutskicket arbetade inte längre kvar inom . Totalt skickades enkäten till ca 390 av medarbetare, och av dessa svarade 232 på enkäten, dvs. en svarsprocent på . Av de personer som svarade på enkäten uppgav 34 personer att de inte hade arbetat med kontrollbesök eller fördjupade utredningar i frågor som rör personalliggare eller 2018. Det innebär att 198 personer, eller , i slutändan besvarade frågorna i enkäten. Ingen av Skatte- verkets fem regioner (södra regionen, västra regionen, mittregionen, norra regi- onen och östra regionen) var under- eller överrepresenterad bland de inkomna svaren (antalet inkomna svar från regionerna varierade från 31 till 46). Av respondenterna har arbetat med frågor som rör personalliggare eller med övergripande och samordnande frågor, medan har arbetat mellan ett och och har mindre än erfarenhet av att arbeta med dessa frågor. Respondenterna fick därtill uppge vilken eller vilka arbetsuppgifter som rör personalliggare som de utförde . Svaret på denna fråga styrde vilka frågor de senare fick be- svara, dvs. frågor om kontrollbesök, revisioner och skrivbordskontroller (ar- betsgivarutredningar). Av respondenterna uppgav 165 personer att de hade ar- betat med kontrollbesök inom kontanthandeln (restaurang-, frisör- och tvätte- ENKÄT TILL SKATTEVERKETS HANDLÄGGARE BILAGA 2 ribranscherna), 119 personer att de hade arbetat med kontrollbesök på byggar- betsplatser, 69 att de hade arbetat med revisioner och 67 personer att de hade arbetat med skrivbordskontroller. Har du eller 2018 arbetat med kontrollbesök eller fördjupade ut- redningar i frågor som rör personalliggare? □Nej (→ enkäten avslutas) Inom vilken region arbetar du ? Hur länge har du arbetat med frågor som rör personalliggare, såsom kontroll- besök och fördjupade utredningar eller övergripande och samordnande frågor? □Mindre än ett år □1–3 år □Mer än tre år Genom svaret på följande två frågor delades respondenterna in i olika kate- gorier som sedan styrde vilka övriga frågor de fick besvara. Vilken eller vilka av följande arbetsuppgifter som rör personalliggare har du utfört eller 2018 (flera svarsalternativ kan väljas)? □Kontrollbesök inom kontanthandeln (restaurang-, frisör- och tvätteribran- scherna) (Kontant) □Kontrollbesök på byggarbetsplatser (Bygg) □Skrivbordskontroller (arbetsgivarutredningar) (Skrivbord) □Revisioner (Revision) Har du mandat för att självständigt göra urval för kontrollbesök? □Ja (Urval) Har du fattat beslut om kontrollavgifter? □Ja (Beslut) BILAGA 2 ENKÄT TILL SKATTEVERKETS HANDLÄGGARE Kontrollbesök för kontroll av personalliggare Ange vilka källor du har för urval av näringsidkare som ska besökas inom kontanthandeln (flera svarsalternativ kan väljas) (Urval) 3.Tips från kommunens alkoholhandläggare och andra externa tips 5.Uppgifter i lokalpressen och andra medier 7.Deltagande i insatser vid samverkan med andra myndigheter som styr eller påverkar urvalet 8.Annan skattekontroll, t.ex. kassaregister □ Har för liten erfarenhet för att göra en bedömning Vilken av ovanstående källor 1–9 är den vanligaste? (Urval) 1–9 Ange vilka källor du har för urval av byggarbetsplatser som ska besökas (flera svarsalternativ kan väljas) (Urval) 5.Uppgifter i lokalpressen och andra medier 8.Uppgifter om bygglov från kommunen □ Har för liten erfarenhet för att göra en bedömning Vilken av ovanstående källor 1–10 är den vanligaste? (Urval) 1–10 Vid ungefär hur stor andel av kontrollbesöken upptäcker du avvikelser (även sådana som inte leder till kontrollavgift) från reglerna om personalliggare (inom kontanthandeln)? ENKÄT TILL SKATTEVERKETS HANDLÄGGARE BILAGA 2 □Har för liten erfarenhet för att göra en bedömning Vid ungefär hur stor andel av kontrollbesöken upptäcker du avvikelser (även sådana som inte leder till kontrollavgift) från reglerna om personalliggare (inom byggbranschen)? □Har för liten erfarenhet för att göra en bedömning Ungefär hur ofta används möjligheten att genomföra en begränsad revision vid dina besök för kontroll av personalliggare (inom kontanthandeln)? □Har för liten erfarenhet för att göra en bedömning Ungefär hur ofta används möjligheten att genomföra en begränsad revision vid dina besök för kontroll av personalliggare (inom byggbranschen)? □Har för liten erfarenhet för att göra en bedömning Tror du att de individuella arbetsgivardeklarationerna kommer att förbättra ur- valet av näringsidkare som ska besökas för kontroll av personalliggare? (Ur- val) Kontrollavgift vid överträdelse av bestämmelser om personalliggare Ungefär hur vanligt uppskattar du det är att ett kontrollbesök där du upptäckt avvikelser inte leder till någon kontrollavgift, antingen därför att bristerna har liten betydelse för kontrollen, eller för att det finns grund för hel befrielse från kontrollavgiften (inom kontanthandeln)? BILAGA 2 ENKÄT TILL SKATTEVERKETS HANDLÄGGARE □ Har för liten erfarenhet för att göra en bedömning Ungefär hur vanligt uppskattar du det är att ett kontrollbesök där du upptäckt avvikelser inte leder till någon kontrollavgift, antingen därför att bristerna har liten betydelse för kontrollen, eller för att det finns grund för hel befrielse från kontrollavgiften (inom byggbranschen)? □Har för liten erfarenhet för att göra en bedömning samordnare har gjort en sammanställning som visar andelen av beslut om kontrollavgift i personalliggarärenden där avgiften har satts ned. Enligt sammanställningen, som omfattar kontrollavgiftsbeslut och 2017, sattes avgiften ned i av besluten. Grunden för beslutet att inte ta ut full avgift är antingen [a]att det finns skäl för delvis befrielse enligt 51 kap. 1 § skatteförfarande- lagen, eller [b]att det enligt praxis med generell befrielse finns förutsättningar för att en- dast ta ut avgift för verksam(ma) person(er) som inte är dokumenterad(e) i en tillgänglig personalliggare. Hur uppskattar du att den ungefärliga fördelningen mellan [a] och [b] var i kontrollavgiftsbeslut och 2017 i dina ärenden? (Svara även om besluten endast avser en del av den perioden) (Beslut) □I princip enbart [a] □Till klart övervägande del [a] □Något fler [a] □Lika mellan [a] och [b] □Något fler [b] □Till klart övervägande del [b] □I princip enbart [b] □Deltog inte i sådana ärenden eller har för liten erfarenhet för att göra en bedömning Ungefär hur vanligt är det med ett beslut om vite i stället för ytterligare en kontrollavgift i dina ärenden om kontroll av personalliggare? □Har för liten erfarenhet för att göra en bedömning ENKÄT TILL SKATTEVERKETS HANDLÄGGARE BILAGA 2 Lagstiftningen om personalliggare tillsammans med interna stöd ger mig tillräcklig vägledning för att bedöma frågan om kontrollavgift i olika situationer. □Instämmer till stor del □Instämmer till viss del Administration och tidsåtgång i ärenden om personalliggare Kobra och andra datasystem, samt den tekniska utrustning som jag har tillgång till, ger mig det administrativa stöd som jag behöver för att handlägga ärenden effektivt om kontrollbesök inom kontanthandeln. □Instämmer till stor del □Instämmer till viss del Kobra och andra datasystem, samt den tekniska utrustning som jag har tillgång till, ger mig det administrativa stöd som jag behöver för att handlägga ärenden effektivt om kontrollbesök inom byggbranschen. □Instämmer till stor del □Instämmer till viss del De individuella arbetsgivardeklarationerna kommer att förbättra möjlighet- erna att genomföra fördjupade utredningar med anknytning till kontrollen av personalliggare. (Skrivbord eller Revision) □Instämmer till stor del □Instämmer till viss del Är personalliggare en viktig del av underlaget i fördjupade utredningar av verksamhet där det finns krav på sådan liggare? (Skrivbord eller Revision) □Ja, i ett fåtal utredningar □Ja, i en ganska stor del av utredningarna BILAGA 2 ENKÄT TILL SKATTEVERKETS HANDLÄGGARE □ Ja, i en stor del av utredningarna □ Ja, i nästan alla utredningar Ungefär hur stor andel av det totala antalet besök för kontroll av personallig- gare följs upp i syfte att bedöma om man ska gå vidare med en skrivbordskon- troll eller en revision? (Skrivbord eller Revision) □Har för liten erfarenhet för att göra en bedömning Ungefär hur stor andel av det totala antalet besök för kontroll av personallig- gare som lett till en kontrollavgift följs upp i syfte att bedöma om man ska gå vidare med en skrivbordskontroll eller en revision? (Skrivbord eller Revision) □Har för liten erfarenhet för att göra en bedömning Oanmälda besök för kontroll av personalliggaren är ett viktigt verktyg i Skat- teverkets arbete med att upptäcka svartarbete och skattefusk. □Instämmer till stor del □Instämmer till viss del Hela systemet med personalliggare är ändamålsenligt för att uppnå det över- gripande syftet att minska svartarbete och motverka osund konkurrens. □Instämmer till stor del □Instämmer till viss del ENKÄT TILL SKATTEVERKETS HANDLÄGGARE BILAGA 2 Det behövs förtydliganden eller andra ändringar i lagstiftningen om personal- liggare för att säkerställa att tillämpningen är rättssäker eller effektiv. □Instämmer till stor del □Instämmer till viss del Reglerna om personalliggare skulle följas bättre om hade som rutin att avstå från att ta ut en kontrollavgift för brister som upptäcks vid det första kontrollbesöket hos en verksamhet för att i stället endast lämna infor- mation och påpeka bristerna. □Instämmer till stor del □Instämmer till viss del Reglerna om personalliggare skulle följas bättre om kontrollavgifterna var dif- ferentierade utifrån företagets storlek. □Instämmer till stor del □Instämmer till viss del Har du några kompletterande synpunkter kring personalliggare? Här kan du utveckla dina svar på frågorna i enkäten och lämna kompletterande synpunkter på systemet med personalliggare. Personalliggare och liknande system i vissa andra länder Nedan redogörs för andra system med personalliggare och andra liknande sy- stem i de nordiska länderna och . I finns en byggherreförordning241 av vilken följer vissa skyldigheter för byggherren m.fl. (även arbetsgivare, byggplatskoordinatorer m.fl. omfattas av bestämmelserna i förordningen). Enligt 15 § i denna förordning ska s.k. över- siktslistor föras över samtliga personer som utför arbete på byggarbetsplatser. Listorna ska hållas elektroniskt, kontrolleras och inkludera följande information: (a) namn och adress på byggnaden eller byggarbetsplatsen, (b) namnet på byggaren, (c) namn på arbetsgivare eller enmansföretag eller för entreprenadsanställda namnet på entreprenörsbolaget, (d) organisationsnum- mer för registreringspliktiga bolag m.m., (e) namn, födelsedatum och s.k. HMS-kortnummer (, se nedan) på den som utför arbete på byggarbetsplatser. Listorna ska vara tillgängliga och på begäran visas för arbetsgivaren, skyddsombud, och skattemyndigheterna. Listorna ska bevaras efter det att byggnaden eller anläggnings- arbetet är slutfört. Överträdelse är straffbar med böter eller fängelse upp eller båda delar.243 gäller att även uppgift om s.k. HMS-kortnummer ska listas i översiktlistorna. Dessa kort brukar även benämnas ”bygg-id” eller ”grönt kort”, och alla företag som utför arbete på bygg- och anläggningsplat- ser, såväl av norska som av utländska företag (inklusive ”enkeltpersonfore- tak”, dvs. företag utan anställda), är skyldiga att utrusta sin personal med såd- ana kort. Syftet med korten är att visa vem den anställde är och jobbar för. Krav på att alla som utför arbete på bygg- och anläggningsplatser ska ha id- kort är dock äldre än så och infördes . Därtill gäller att skattemyndigheterna gavs möjlighet att kräva att arbetstagare (som enligt arbetsmiljölagen ska förses med id-kort) visar sitt id-kort för myn- digheten. 241Se forskrift 3. 1028 om sikkerhet, helse og arbeidsmiljø på bygge- eller anleggsplasser (byggherreforskriften) som utfärdades av Arbeids- og inkluderingsdeparte- mentet med stöd av den norska arbetsmiljölagen (dvs. 62 om arbeids- miljø, arbeidstid og stillingsvern). 242Den norska motsvarigheten till . 2014/15:6 s. 34. PERSONALLIGGARE OCH LIKNANDE SYSTEM I VISSA ANDRA LÄNDER BILAGA 3 Utöver det ovannämnda finns även ett system med personalliggare (s.k. per- sonallisten) i ett flertal andra branscher i som i hög utsträckning liknar det svenska (en skillnad är att personalliggaren utgör en del av företagets bok- föring). Det norska personalliggarsystemet introducerades och gäller dels (i) frisörverksamhet och skönhetsvård (med det sistnämnda avses t.ex. ansiktsbehandling, manikyr, pedikyr, kroppsvård, spa, färgning av ögon- fransar och ögonbryn, kosmetisk tatuering, tandblekning och piercing), dels (ii)restauranger, cateringverksamhet, gatukök m.m., dels (iii) bilverkstäder och bilvård. Som nämnts ovan liknar det norska systemet i allt väsentligt det svenska personalliggarsystemet. Liggare är en lista över alla som arbetar i verksamheten, inklusive oavlönad och inhyrd personal, och ska visa när varje person påbörjar och avslutar sin arbetsdag. Registrering ska göras i omedelbar anslutning till att arbetet påbörjas respektive avslutas. Liggare kan föras an- tingen elektroniskt eller manuellt och ska föras på arbetsplatsen samt vara till- gänglig för kontroll av skattemyndigheterna under verksamhetens öppettider. Om det vid en kontroll upptäcks brister kan en sanktionsavgift påföras.244 I trädde en lag i kraft om beställarens utredningsskyl- dighet och ansvar vid anlitande av utomstående arbetskraft. Syftet med la- gen245 är att främja lika konkurrens mellan företag samt iakttagande av anställ- ningsvillkor samt att för företag och offentligrättsliga sammanslutningar skapa förutsättningar att säkerställa att företag som ingår avtal med dem om hyrd arbetskraft och underleverans fullgör sina lagstadgade förpliktelser som av- talsparter och arbetsgivare. måste varje person som arbetar på ett bygge i bära ett synligt s.k. personkort. gäller även att skattenumret ska antecknas på personkortet. Utländska arbetstagare får en personbeteckning och ett skattenummer på skattebyrån. Reglerna gäller även egenföretagare. En- ligt den finska arbetarskyddslagen ska den byggherre som leder eller överva- kar en gemensam byggarbetsplats i sina avtal eller med andra tillgängliga me- del svara för att varje arbetstagare som arbetar och vistas på arbetsplatsen har ett synligt personkort försett med fotografi. utövar tillsyn över att bestämmelserna följs. 244För mer detaljer kring de norska reglerna hänvisas till s. 13 i en promemoria från Skatte- verket (dnr 131 183216-16/113). Avsnittet i promemoria bygger på uppgifter från dels den norska skattemyndighetens (Skatteetaten) webbplats, dels medarbetare på Skat- teetaten. 245En utförligare redovisning av den finska regleringen ges i prop. 2014/15:6 s. 34 f. BILAGA 3 PERSONALLIGGARE OCH LIKNANDE SYSTEM I VISSA ANDRA LÄNDER Därutöver framgår av arbetarskyddslagen att en huvudentreprenör ska föra en förteckning över de arbetstagare och egenföretagare som arbetar på en ge- Förteckningen ska uppdateras så snart förhållandena ändras (och bevaras räknat från utgången av det år då bygget blev färdigt), och av den ska bl.a. framgå arbetstagarens eller egenföretagarens för- och efternamn, födelsedatum och skattenummer, vilket datum arbetstagarens eller egenföretagarens arbete på arbetsplatsen börjar och slutar och namnet på Den som tillfälligt transporterar varor till en bygg- arbetsplats eller arbetar på en arbetsplats där en byggnad eller del av byggnad byggs eller repareras för eget bruk av en byggherre som är en fysisk person omfattas varken av de ovan beskrivna bestämmelserna om personkort eller I den finska lagen om beskattningsförfarande anges bl.a. att huvudentreprenören (eller motsvarande på en gemensam byggarbetsplats) månatligen ska lämna för skattekontrollen behövliga iden- tifierings- och kontaktuppgifter i fråga om bl.a. arbetstagare, egenföretagare och arbetsgivare på den gemensamma byggarbetsplatsen samt uppgifter om arbetsgivares hemstat, arten av anställnings- och uppdragsförhållanden, om arbetstagarnas och egenföretagarnas arbete och vistelse i och om deras I finns det inga generella krav på personalliggare.246 Däremot kan Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering, kommunerna och skattemyn- digheten () under vissa förutsättningar förelägga enskilda arbetsgivare (oavsett verksamhet) att föra en s.k. loggbok (på danska logbog). Arbetsgiva- ren ska då registrera upplysningar om anställda (som t.ex. arbetsti- der). ska på begäran visas upp för , oavsett vilken myndig- het som har beslutat om att den ska föras. Ett föreläggande att föra en loggbok kan bl.a. meddelas ett företag som har anlitat svart arbetskraft. kan föras antingen på papper eller elektroniskt. Den som inte följer ett föreläg- gande att föra en loggbok eller som inte uppvisar denna på begäran kan be- straffas med böter. Åtgärder på – id-kort m.m. På har arbetsmarknadsparterna spelat en stor roll i kampen mot svartar- betet. Enligt en studie247 från Eurofound ledde detta samarbete till att en lag trädde i kraft som innebar att arbetsgivare i bygg-, hotell- och restaurangbranscherna måste ge sina anställda id-kort från första arbets- dagen. En inspektionsenhet bildades (å parternas vägnar) för inspektioner och id-kortskontroller. Enligt lagen ska informationen på id-korten skickas till 246 Avsnittet är hämtat från s. 13 i en promemoria från (dnr 131 183216-16/113). 247 Eurofound 2013. PERSONALLIGGARE OCH LIKNANDE SYSTEM I VISSA ANDRA LÄNDER BILAGA 3 skatte- och polismyndigheterna, de isländska motsvarigheterna till Arbetsför- medlingen, och i relevanta fall . fanns det planer på att utvidga antalet branscher som omfattas av lagen. Utöver lagstiftningen har det på förekommit s.k. ”fair play”-kam- panjer där arbetsmarknadsparterna försöker höja medvetenheten om svartar- bete och vikten av att kämpa mot det och tillvarata sina rättigheter som an- ställd. Register för anställda i Enligt en artikel på Eurofounds webbplats finns ett hel- täckande register över samtliga anställda i Estland.248 Detta innebar enligt Eurofound att skatteintäkterna ökade med efter systemets införande. Registret används även för att bedöma om man är berättigad till vissa ersättningar och förmåner, och såväl enskilda som ett fler- tal myndigheter kan komma åt registeruppgifterna. Bakgrunden till reformen var att det tidigare systemet gjorde det möjligt med svartlöner. Enligt den est- ländska motsvarigheten till varierade andelen svartlöner (som huvudsakligen förekommer i bygg-, hotell- och restaurangbranscherna) mellan , vilket innebar skatteintäktsbortfall för den estländska staten (uppskat- tades bortfallet till ). Systemet sköts av det estländska skatte- och () och arbetsgivare kan sköta registreringen elektroniskt eller genom ett förenklat förfarande via telefon/sms (i det senare fallet måste dock ansökan/registreringen kompletteras skriftligen inom ).