rfr · H60WRFR8 · 2019-01-01 00:00:00 — •kultur av och för fler, bl.a. hur barn och unga och andra målgrupper får bättre möjligheter till eget skapande och tillgång till kultur •kultur i hela landet, bl.a. hur bidrag inom kultursamverkansmodellen fördelas per län respektive konst- och kulturområde och regional fördelning av statliga kulturutgifter •utvärdering av kultur och fördelning av medel till forskning, bl.a. fördelning av medel till forskning och utvecklingsinsatser •kulturens internationalisering, bl.a. i fråga om att främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan. De specifika bedömningsgrunderna har formulerats om men har berört ungefär samma områden : barns och ungas tillgång till kultur, bidragsgivning, främjande av internationalisering och forskning. ingick även tillgänglighetsarbete utifrån digitalisering och målen inom funktionshindersstrategin. Regeringen anger inte hur bedömningsgrunderna har formulerats. Regeringen uppger att huvuddelen av resultatinformationen grundar sig på återrapporteringar, uppföljningar och utvärderingar från myndigheter och institutioner. I budgetpropositionen respektive 2019 utgjorde bedömningsgrunderna underrubriker i avsnittet. Strukturen i redovisningen av den kulturområdesövergripande verksamheten har under övriga undersökta år till stor del, men inte helt, följt bedömningsgrunderna. Samtliga bedömningsgrunder har dock tagits upp under alla de fem undersökta åren. Det är i stort sett samma områden som har tagits upp i resultatredovisningarna de olika åren. Ett och samma område har dock ibland getts en egen rubrik och ibland inordnats under en annan rubrik. Det gäller t.ex. kulturella och kreativa näringar samt Myndigheten för kulturanalys. Ordningen i avsnittet har också ändrats under de undersökta åren. Sammantaget leder det till att det är svårt att orientera sig i avsnittet och att följa ett visst delområde . Några områden dyker upp eller försvinner, vilket t.ex. beror på att särskilda medel tillkommer eller tas bort. Målgruppen äldre redovisades enbart i budgetpropositionerna . Endast , i budgetpropositionen , återfanns rubriken för nyanländas etablering. Inga uttryckliga indikatorer har använts inom området. 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 Tidsserier finns för följande områden under samtliga fem undersökta år: Skapande skola, fördelning av statliga medel till regionala kulturverksamheter (kultursamverkansmodellen), fördelning av utvecklingsbidrag samt fördelning av statliga medel till kulturverksamheter per län och invånare. Under nästan alla år finns också tabeller över deltagande i eller bidrag från EU:s kulturprogram. I början av tidsperioden redovisades flera tabeller som visar uppgifter om tillgänglighet. Det är kulturaktörers arbete för ökad tillgänglighet, länsmuseers och länsstyrelsers arbete för ökad tillgänglighet, statliga kulturmyndigheters tillgänglighet enligt en poängskala samt bidragsmottagande kulturaktörers webbplatser. Dessa tabeller togs bort i samband med att bedömningsgrunderna för tillgänglighetsarbete försvann, och i budgetpropositionen fanns ingen tabell som berörde tillgänglighet. En tabell som däremot fanns med i budgetpropositionen respektive 2019 var anslag till forsknings- och utvecklingsinsatser. Jämförelser har i löptext gjorts endast vid ett fåtal tillfällen. I avsnittet Resultat presenteras i budgetpropositionerna –2019 till övervägande del insatser i form av bidragsgivning och andra genomförda aktiviteter vid och andra myndigheter. Det finns dock exempel på resultat. Det kan vara resultat där regeringen gör en direkt koppling till insatser, som exempelvis redovisningen av hur ett nytt bidrag påverkat rekryteringen till de kommunala kulturskolorna där regeringen konstaterar att bidraget bl.a. lett till att kulturskolorna breddat sina konstområden. Likaså har ett utvecklingsbidrag lett till att kompetensen i och intresset för frågor som rör nationella minoriteter ökat och att frågorna uppmärksammats i landstingens kulturplaner mer . I budgetpropositionen redovisas resultat av satsningen Äga rum, som lett till att produktion av konstnärliga gestaltningar slutförts på två platser. Under samtliga år redovisas antalet elever som tar del av aktiviteter inom ramen för . I budgetpropositionen redovisas en uppföljning av de bidrag som lämnats för att främja kultur för äldre. Utvärderingen visar effekter i form av bl.a. ökad delaktighet i kulturlivet, minskad isolering samt ett nytt arbetsfält för kulturskapare. Det finns också resultat som är beskrivningar av tillstånd inom området. Budgetpropositionen innehåller ett avsnitt om barns och ungas kulturvanor med anledning av en rapport från Myndigheten för kulturanalys. Ett annat exempel är att samma resultatredovisning redogör för att är det land i världen som har flest fristäder. Likaså beskrivs att de statligt finansierade kulturinstitutionerna i präglas av en jämn könsfördelning, till skillnad från ländernas arbetsmarknader i stort. I det stora hela har dock resultatredovisningarna i budgetpropositionerna –2019 till största delen innehållit redovisningar av statens insatser. 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringens analys och slutsatser I budgetpropositionen skriver regeringen att den bedömer att de statliga insatserna bidrar väl till uppfyllelsen av de nationella kulturpolitiska målen. Regeringen gör bedömningar av måluppfyllelsen utifrån de särskilda bedömningsgrunder som finns för området. Däremot gör inte regeringen bedömningar utifrån de gemensamma bedömningsgrunder som finns kopplade till de nationella kulturpolitiska målen. Vidare refererar regeringen till en utredning om en nationell strategi för den kommunala och pekar på att det finns ett behov av att vidareutveckla och att regeringen avser att fortsätta verka för ökad nationell likvärdighet. I början av perioden, i budgetpropositionerna , gjordes inga tydliga kopplingar till de nationella kulturpolitiska målen. Avsnittet Analys och slutsatser var indelat i underrubriker som inte var kopplade till målen (t.ex. Myndigheten för kulturanalys, Kulturbryggan). 2.7.2 Teater, dans och musik Målen för den nationella kulturpolitiken gäller för området. Bedömningen av resultatet inom teater, dans och musik utgår enligt budgetpropositionen från •utbud, besökssiffror, antal föreställningar, beläggning samt de statliga kulturinstitutionernas verksamhet riktad till barn och unga •fördelning av statliga bidrag till den fria scenkonsten bl.a. med avseende på olika verksamheter, barn och unga samt kön •fördelade bidrag och insatser kring internationell och interkulturell verksamhet. Bedömningen görs också enligt regeringen utifrån resultat som är relaterade till relevanta bedömningsgrunder som är gemensamma för kulturområdet. Bedömningsgrunderna har i det stora hela sett likadana ut , även om de presenterats delvis i en annan ordning. Regeringen anger inte hur urvalet av bedömningsgrunderna har skett. Regeringen redovisar inte samlat var den hämtat uppgifterna till resultat- hänvisas till att uppgifter hämtats från namngivna myndighetsrapporter. har avsnittet om teater, dans och musik varit indelat i sju tematiska underrubriker: inledning, besöksutveckling, bidragsgivning, jämställdhet, samverkan och internationellt, barn och unga samt tillgänglighet. 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 Strukturen följer med andra ord delvis områdets bedömningsgrunder och delvis de gemensamma bedömningsgrunder som finns för kulturområdet i dess helhet. Någon redovisning av bedömningsgrunden bidragsfördelning till interkulturell verksamhet finns inte med. Avsnittet var i budgetpropositionerna respektive 2016 i stället indelat i tre delar: de nationella scenkonstinstitutionerna, de regionala scenkonstinstitutionerna samt den fria scenkonsten. Under rubriken de nationella scenkonstinstitutionerna redovisades uppgifter om de olika institutionerna i tur och ordning. Under den andra rubriken redovisades endast statliga bidrag till eftersom alla andra län var med i kultursamverkansmodellen. Det tredje avsnittet beskrev det statliga stödet till bl.a. teater-, dans- och musikgrupper. Inga uttryckliga indikatorer har använts inom området. I budgetpropositionen , 2018 och 2019 redovisades antal besök vid de nationella kulturinstitutionerna och bidragsgivning till scenkonstområdet som tidsserier i tabellform. Vidare presenterades i budgetpropositionen olika mått för jämställdhet inom området och andelen projekt med medel från Musikplattformen som hade barn och ungdomar som målgrupp 2016 och 2017. I budgetpropositionen respektive 2016 presenterades flera olika kvantitativa uppgifter för varje statlig institution, t.ex. antal föreställningar, snittbeläggning, andel besök som gjorts av barn och ungdomar och antal gästspel. Jämförelser har gjorts i löptext , en till . Regeringen redovisar i huvudsak insatser men även en del resultat. Det förekommer att resultat kopplas till insatser. Regeringen redogör också för vissa resultat som kan relateras till insatserna utan att regeringen redovisar att det är ett uppnått resultat orsakat av insatser. Till exempel redovisas tidsserier med antal besökare till de scener som får statligt stöd och för den fria scenkonsten och de regionala institutioner som får statsbidrag. förekommer uppgifter om besök till scenerna uppdelat på olika målgrupper, t.ex. personer . Likaså redovisas vissa år könsfördelningen bland Operans konstnärliga grupper, konstnärliga upphovspersoner (regissörer och dramatiker) och . I budgetpropositionen redovisas resultat om jämställdheten inom musikområdet med utgångspunkt bl.a. i några nya studier. 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen redovisar också resultat i form av tillstånd inom området. resultatredovisningen i budgetpropositionen finns en inledande läges- beskrivning som bl.a. beskriver att det kulturella deltagandet är ojämnt fördelat utifrån Myndigheten för kulturanalys fördjupning av SOM-undersökningen I budgetpropositionerna redovisas färre resultat. finns dock med, t.ex. besök vid de scener som får statligt bidrag samt könsför- delningen bland koreografer, tonsättare och musiker i verksamheter som fått Regeringens analys och slutsatser Avsnitten med analys och slutsatser har för området teater, dans och musik varit kort och har omfattat ungefär en halv sida . I budgetpropositionen berörde analysavsnittet främst de nationella kulturpolitiska målen att främja kvalitet och konstnärlig förnyelse, att främja allas rätt till kulturupplevelser och att särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Någon konsekvent analys av alla mål gjordes inte (det saknas slutsatser om internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan och om ett levande kulturarv). I budgetpropositionen gjordes en koppling till de nationella kul- turpolitiska målen, om än inte systematiskt eller konsekvent. dessa gjordes även bedömningar av mål som inte hör till området, t.ex. att stö- det bidrar till att kulturskapare kan leva på sitt konstnärskap, att scenkonsten bidrar till att främja möten mellan nyanlända och svenska medborgare samt bedömningar av mångfalden på landets scener. I budgetpropositionerna utgjorde avsnitten framför allt en genomgång av om och hur några institutioner bedrivit sin verksamhet i en- lighet med gällande riktlinjer. Bedömningarna gjordes huvudsakligen utifrån målen att främja allas möjlighet till kulturupplevelser och att främja kvalitet och konstnärlig förnyelse. 2.7.3 Litteraturen, läsandet och språket Vid sidan om de nationella kulturpolitiska målen antog 2013 na- mål för politiken för litteratur- och läsfrämjande. alla i ska, oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens sär- skilda förutsättningar, ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet. De riksdagsbundna målen för en nationell språkpolitik innebär att svenska språket ska vara huvudspråk i , att svenskan ska vara ett komplett och samhällsbärande språk och att den offentliga svenskan ska vara vårdad, enkel och begriplig. Vidare ska alla ha rätt till språk: att utveckla och tillägna sig svenska språket, att utveckla och bruka det egna modersmålet och 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 nationella minoritetsspråket och att få möjlighet att lära sig främmande språk. De språkpolitiska målen ligger till grund för språklagen (2009:600). Regeringen redovisade följande bedömningsgrunder för resultatredovisningen i budgetpropositionerna –2019: •bidragsgivning till biblioteksverksamhet samt övriga biblioteksfrämjande insatser med utgångspunkt i bl.a. bibliotekslagen (2013:801) •bidragsgivning till litteratur och kulturtidskrifter och internationellt litteratursamarbete för att främja mångfald, kvalitet och fördjupning i utgivningen samt spridning och läsning av litteratur och kulturtidskrifter •insatser för att främja ett ökat läsande •produktion, utlåning och distribution av tillgänglig litteratur och medier •insatser inom språkområdet med utgångspunkt i bl.a. språklagen (2009:600). Regeringen anger inte hur urvalet av bedömningsgrunder har skett. De tre inledande punkterna och den sista punkten var i budgetpropositionerna i stort likalydande. Därtill fanns följande två bedömningsgrunder: produktion och distribution av anpassad litteratur och nyhetsinformation •könsfördelning bland upphovspersoner som beviljats litteraturstöd. Regeringen redovisar inte samlat var den hämtat uppgifterna till resultatredovisningen. Däremot framgår det av skrivningarna var uppgifter hämtats från . Resultatredovisningen i budgetpropositionen innehöll avsnitt om bibliotek och tillgängliga medier, litteratur, läsfrämjande och kulturtidskrifter samt språk och immateriellt kulturarv. Bedömningsgrunderna går att hitta under de olika avsnitten men redovisningen är alltså inte upplagd utifrån bedömningsgrunderna. Strukturen i resultatredovisningarna i budgetpropositionerna – 2018 har i stort sett varit densamma. De gemensamma nationella kulturpolitiska bedömningsgrunderna gäller för området. Trots detta redovisas inte uppgifter om jämställdhet i resultatredovisningen . Det gjordes dock året innan. Inga uttryckliga indikatorer användes. 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 I samtliga undersökta budgetpropositioner har treåriga tidsserier för beviljade medel till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande funnits med. I budgetpropositionen respektive 2016 fanns dessutom treåriga tidsserier för prestationer i fråga om talböcker och punktskriftsböcker. I budgetpropositionerna –2019 redovisades uppgifter om talböcker och punktskriftsböcker i löptexten. Även andra statistikuppgifter med jämförelser med föregående år presenterades i löptexten i de undersökta budgetpropositionerna. Regeringen redovisar i huvudsak insatser på området. Resultatredovisningen behandlar verksamhet vid , Myndigheten för tillgängliga medier, och och folkminnen i tur och ordning. Det finns några exempel på redovisade resultat. Ett exempel är redovisningen av låntagare av talböcker och antal nedladdningar av talböcker liksom antalet punktskriftslån. I budgetpropositionerna är den redovisningen fyllig och görs i tabellform med tidsserier. Redovisningen av tillgänglig litteratur och nyhetsförmedling blir dock i de senare budgetpropositionerna kortare och mindre innehållsrik. Antalet prenumeranter på den lättlästa tidskriften 8 sidor redovisas fr.o.m. budgetpropositionen . I budgetpropositionen konstaterar regeringen att en ny digital tjänst har inneburit en ökad tillgänglighet för en viss målgrupp. Regeringens analys och slutsatser Regeringen lämnade i budgetpropositionen respektive 2018 en bedömning av bidrag för uppfyllelsen av målet för politiken för litteratur- och läsfrämjande. De bestod dels i att insatser bidrar till målet att alla ska ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga, dels i att Myndigheten för tillgängliga mediers arbete för att tillgängliggöra litteratur och samhällsinformation i hög grad bidrar till att uppfylla målet om att alla, utifrån vars och ens förutsättningar, får tillgång till litteratur och får möjlighet att utveckla sin läsförmåga. Även i budgetpropositionen bedömde regeringen att Statens kulturråds läsfrämjande arbete bidrar till målet att alla ska ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet. I budgetpropositionen bedömde regeringen att statens bidrag till litteratur och kulturtidskrifter bidrar till att främja utgivning och spridning av kvalitetslitteratur och en mångfald i utbudet av kulturtidskrifter. Regeringen lämnade i budgetpropositionen ingen bedömning av uppfyllelsen för målen för en nationell språkpolitik. I budgetpropositionen bedömde regeringen att insatserna inom språkvården och språkpolitiken sammantaget har bidragit till att fler får tillgång till språk. 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 I budgetpropositionen bedömde regeringen att den ökade produktionen av såväl talsom punktskriftsböcker samt den pågående teknikutvecklingen för tillgängliggörande bidrar till att uppfylla målet att alla i ska ha tillgång till litteratur av hög kvalitet, oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar. Ingen uttalad koppling gjordes till de nationella kulturpolitiska målen. 2.7.4 Bildkonst, arkitektur, form och design De nationella kulturpolitiska målen gäller för området. antog omarbetade särskilda mål för arkitektur-, form- och designpolitiken. Må- len anger att arkitektur, form och design ska bidra till ett hållbart, jämlikt och mindre segregerat samhälle med omsorgsfullt gestaltade livsmiljöer, där alla ges goda förutsättningar att påverka utvecklingen av den gemensamma miljön. Målen ska uppnås genom att •hållbarhet och kvalitet inte underställs kortsiktiga ekonomiska överväganden •kunskap om arkitektur, form och design utvecklas och sprids •det offentliga agerar förebildligt •estetiska, konstnärliga och kulturhistoriska värden tas till vara och utvecklas •miljöer gestaltas för att vara tillgängliga för alla •samarbete och samverkan utvecklas, inom landet och internationellt. De tidigare målen för statens arbete med arkitektur, formgivning och design beslutades 1998.36 Förutom de bedömningsgrunder som är gemensamma för kulturområdet utgår bedömningen av resultat inom bildkonst, arkitektur, form och design i budgetpropositionen från •främjande av tillgänglighet till, delaktighet i, intresse för och kunskap om bildkonst, arkitektur, form och design •främjande av arbete för att gestaltningen av våra livsmiljöer ska präglas av hållbarhet, dialog och delaktighet •fördelning av statliga bidrag till aktörer inom bild- och formområdet bl.a. med avseende på områdets förnyelse och utveckling, barn och unga samt internationell verksamhet. Regeringen anger inte hur urvalet av bedömningsgrunderna har skett. 36De återfinns t.ex. i prop. 2017/18 utg.omr. 17, s. 96. 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 I övriga undersökta budgetpropositioner har de särskilda bedömningsgrunderna för området varierat över åren. I budgetpropositionen utgick bedömningen av resultatet från följande: •främjande av intresse för och kunskap om bildkonst, arkitektur, form och design •främjande av konstens frihet, mångfald och kreativitet •främjande av tillgänglighet och delaktighet •främjande av arbete för att gestaltningen av våra livsmiljöer ska präglas av hållbarhet, dialog och delaktighet •bidragsgivning till konstnärliga organisationer med utgångspunkt i områdets förnyelse och utveckling. I budgetpropositionerna –2017 fanns ungefär liknande bedömningsgrunder som i budgetpropositionen , med några tillägg, t.ex. insatser för att berika den gemensamma miljön med konst, arkitektur, form och design samt i budgetpropositionen respektive 2016 insatser för att stärka konstnärernas arbetsmarknad. Regeringen redovisar inte samlat var den hämtat uppgifterna till resultatredovisningen. Däremot redovisar regeringen i budgetpropositionerna – 2019 att är källan till den tabell som redovisas. Bedömningsgrunderna i budgetpropositionen utgjorde underrubriker. Redovisningen beskrev aktiviteter och prestationer vid myndigheter och institutioner som tar emot statsbidrag. Strukturen i budgetpropositionen var ungefär som strukturen i budgetpropositionen . Underrubrikerna i budgetpropositionerna –2017 följde dock inte bedömningsgrunderna lika strikt. Inga uttryckliga indikatorer har använts. I budgetpropositionerna –2019 redovisades en treårig tidsserie för bidrag inom bild- och formområdet. I budgetpropositionen redovisades inte några tidsserier medan det fanns fyraåriga tidsserier för förvärv och donationer vid i budgetpropositionen . I samtliga undersökta budgetpropositioner redovisades i löptexten även andra uppgifter jämfört med året innan, t.ex. antal besök för ett fåtal institutioner. 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 Många insatser redovisas i budgetpropositionen , t.ex. olika museers utställningar, olika myndigheters bidragsgivning och lämnade uppdrag. En del resultat redovisas också, exempelvis antal museibesök och antal besökande forskare på Statens centrum för arkitektur och design (ArkDes). Resultaten som redovisas är beskrivningar av tillstånd inom området, som i de flesta fall kan relateras till insatserna utan att regeringen redovisat att det är ett uppnått resultat till följd av insatserna. Regeringen har i tidigare budgetpropositioner redovisat ett fåtal uppnådda resultat. I budgetpropositionen redovisade regeringen exempelvis att Moderna museets höga antal besökare delvis kan härledas till insatsen om fri entré och delvis till en särskild utställning. I budgetpropositionen redovisade regeringen att webbplatsen Hållbar Stad utvecklats till att bli mer redaktionellt betonad och att antalet besök ökat med . Överlag har resultatredovisningarna i budgetpropositionerna – 2019 till största delen innehållit redovisningar av statens insatser. Regeringens analys och slutsatser Regeringen lämnade i budgetpropositionerna –2018 ingen bedömning av måluppfyllelsen. Däremot bedömde regeringen resultaten kopplade till bedömningsgrunderna och i viss mån de nationella kulturpolitiska målen. Exempelvis bedömde regeringen i budgetpropositionen att statens insatser har främjat intresset för och kunskapen om bildkonst hos nya målgrupper. I budgetpropositionerna bedömde regeringen bl.a. att de statliga insatserna på området bidrar till att främja mångfald, kreativitet och delaktighet samt att den statliga bidragsgivningen bidrar till utveckling och förnyelse av området. I budgetpropositionen bedömde regeringen bl.a. att Föreningen forms verksamhet bidrar till att öka möjligheterna för svensk design och mode att synas i internationella sammanhang. De nationella kulturpolitiska målen gäller för området. Vid sidan om de bedömningsgrunder som är gemensamma för kulturområdet utgår bedömningen av resultatet inom kulturskaparnas villkor enligt budgetpropositionen från •uppgifter om ansökningar samt fördelade bidrag och ersättningar för de olika konstområdena nationellt och internationellt •arbete med att bevaka och informera om konstnärernas sociala och ekonomiska villkor 2 RESULTATREDOVISNING I UTGIFTSOMRÅDE 17 •insatser för att stärka konstnärernas arbetsmarknad. De tre bedömningsgrunderna har funnits med under samtliga undersökta år. I budgetpropositionerna till 2017 fanns dock en fjärde bedömningsgrund: fördelade stipendier och bidrag utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Regeringen har inte motiverat valet av bedömningsgrunder. Regeringen har inte samlat angett var uppgifterna till resultatredovisningen har hämtats. Däremot hänvisas till rapporter och redovisningar från myndigheter. Bedömningsgrunderna har utgjort underrubriker. Resultatredovisningarna tar upp samtliga bedömningsgrunder och innehåller således uppgifter om bidragsfördelning och verksamheter vid olika myndigheter. Inga uttryckliga indikatorer har använts. En tabell finns för stipendie- och bidragsärenden, i budgetpropositionerna –2017 även uppdelat på kvinnor och män.