rfr · H60WRFR4 · 2019-01-01 00:00:00 — Vid intervjun framför Byggherrarna att en förväntan som de hade på systemet med personalliggare var att svartarbetet skulle minska. Andra förväntningar var att man skulle få bättre kontroll över vilka som arbetar på en byggarbets- plats och att det skulle bli bättre ordning och reda på byggarbetsplatserna. Byggherrarna anser att personalliggarsystemet har lett till att de har fått bättre kontroll över entreprenörerna. De har däremot inte kunnat se att svartarbetet har minskat. Problem med svartarbete inom byggbranschen finns enligt dem främst hos företag som ägnar sig åt ställningsbyggande, byggstädning och sa- nering. De trodde att det skulle ta tid innan systemet fungerade, men att det – mycket tack vare ID06-systemet – gick fortare än förväntat. 201Uppgifterna bekräftas av Visita vid utfrågningen. 8 ALLMÄNNA SYNPUNKTER PÅ SYSTEMET MED PERSONALLIGGARE Byggherrarna uppger att systemet med personalliggare på det stora hela fungerar bra, särskilt för stora, avgränsade arbetsplatser. De anser att systemet bör finnas kvar men påtalar vissa problem. Byggprocessens verklighet är enligt Byggherrarna bl.a. att byggnadsar- beten kan utföras på flera platser vid olika tider och att det inte alltid finns en tydlig avgränsning av byggarbetsplatsen. Det kan också finnas flera byggher- rar på en byggarbetsplats eller flera byggarbetsplatser på en fastighet samti- Att det tillkommer arbeten och blir förseningar eller stillestånd i ett pro- jekt nämns också. Byggherrarna menar att dessa förutsättningar medför att det ibland är svårt att tolka och tillämpa bestämmelserna om personalliggare. Byggherrarna tar bl.a. upp svårigheter med att definiera vad som är en bygg- bedömning beror enligt dem på tidsperioden mellan arbetena och avståndet mellan platserna. Man uppfattar det som att Skattever- kets tillämpning utgår från att kontrollen ska vara effektiv och att den kan skilja sig från vad andra myndigheter och byggherren menar med byggarbets- Om byggarbetsplatsen inte är avgränsad är det enligt Byggherrarna oklart var personalliggaren ska hållas tillgänglig och var inloggning och utloggning En annan oklarhet som tas upp är om bedömningen av om kostnaden för byggverksamheten kommer att överstiga fyra prisbasbelopp ska göras per kontrakt eller utgå från en fysisk plats. Byggherrarna nämner även att det vid mindre arbeten ibland inte går att uppfylla kravet på att personalliggaren ska vara tillgänglig. ser också att administrationen blir tung vid drifts- och underhållsentreprenader eftersom systemet då blir för krångligt och fyrkantigt. Byggherrarna har vid intervjun lämnat ett antal förslag och önskemål. är att lagstiftningen bör samordnas så att begreppen byggherre, byggarbets- plats, byggstart och byggslut har samma innebörd i olika lagar. Ett annat förslag handlar om den överlåtelse av byggherreansvaret som i dag kan ske när det är fråga om general- eller totalentreprenad. har totalentreprenad behöver dock inte vara ansvarigt för hela projektet på Byggherrarna skulle vilja att ansvaret även kunde delege- ras till en näringsidkare som fått i uppdrag att självständigt ansvara för sam- ordning av arbetets utförande; det kan vara en av entreprenörerna som har ett samordningsansvar eller en konsult som samordnar delentreprenaderna. Vid överlåtelse av ansvaret har byggherren inte längre någon tillgång till Det gör att byggherren inte kan kontrollera hur entreprenö- rerna sköter sig. borde därför kunna lämna information till bygg- om entreprenörer som inte sköter sig. Anmälningsproceduren är administrativt tung, speciellt i förhållande till mindre drifts- och underhållsarbeten. Byggherrarna anser att såväl de tek- niska systemen som kraven på vad som ska anmälas behöver förändras, sär- skilt för de byggarbetsplatser som inte är inhägnade och avgränsade och 8 ALLMÄNNA SYNPUNKTER PÅ SYSTEMET MED PERSONALLIGGARE För mindre drifts- och underhållsarbeten som pågår inom ett visst område föreslås att anmälningsplikten ändras på så sätt att varje enskilt kontrakt an- mäls som en arbetsplats, oavsett projektets utsträckning i tiden eller avståndet mellan platserna där arbetena utförs. Det kan t.ex. vara fråga om ett kontrakt mellan en kommun och en entreprenör som utför underhållsarbeten på kom- munens skolor. I sådana fall skulle även personalliggaren vara knuten till det enskilda kontraktet. Vidare anser Byggherrarna att frågan om personalliggarens tillgänglighet vid kontrollbesök behöver få en lösning, dvs. hur liggaren görs tillgänglig om varken byggherren eller entreprenören är närvarande på den fy- siska plats som besöks. För arbeten som införs inom en begränsad yta och som innefattar för- och efterarbeten skulle anmälningsproceduren av byggstart och byggslut underlät- tas om det räckte med en enda anmälan. Vid intervjun framhåller GBF att föreningen har varit en stark motor i arbetet mot osund konkurrens i byggbranschen. GBF har tryckt på för att det offent- liga ska agera till stöd för branschen så att man kommer till rätta med proble- men. Införandet av systemet med personalliggare såg GBF som ett av flera verktyg för att stävja den osunda konkurrensen, tillsammans med t.ex. indivi- duella arbetsgivardeklarationer och ROT-avdrag. Enligt GBF skiljer sig villkoren mellan småföretagare och de större företa- gen åt. För att inte skapa betungande administrativa bördor för mindre företag anser GBF att det är viktigt att behålla de undantag som finns för konsument- sektorn och arbeten vars kostnader understiger fyra prisbasbelopp. GBF anser att förhoppningarna om att systemet med personalliggare skulle kunna bidra till bättre konkurrensvillkor har uppfyllts till viss del. Det har varit ett steg i rätt riktning, men det krävs vissa justeringar av systemet, framför allt vad gäller inriktningen på kontrollen. GBF menar att det måste finnas en risk för att ”åka dit” om man inte sköter sig. behöver därför följa upp kontrollbesök när man har hittat fel och göra fördjupade utredningar. GBF:s medlemmar är beredda att acceptera administrativa bördor som leder till att man kommer åt osund konkurrens, men när – som – fokus ligger på själva kontrollen av personalliggaren i stället för fördjupade utredningar skapar det frustration hos medlemmarna. Generellt anser GBF att det ska vara färre regler men mer kontroll. GBF uppger att snabbt kommer ut med riktlinjer när det upp- står frågor om tillämpningen av bestämmelserna om personalliggare. Exem- pelvis gav ut riktlinjer som besvarade en fråga om avtalets bety- delse för avgränsningen av byggarbetsplatsen när en kommun ska byta glas i flera skolor. Bra vägledning som lämnas minskar enligt GBF företa- gens frustration över administrativa bördor. Enligt GBF är en svårighet som 8 ALLMÄNNA SYNPUNKTER PÅ SYSTEMET MED PERSONALLIGGARE kvarstår att det i vissa fall kan vara svårt att avgöra i förväg om kostnaderna för ett arbete kommer att överstiga fyra prisbasbelopp. Installatörsföretagen framför vid intervjun att de var mycket positiva till sy- stemet med personalliggare när det infördes. De trodde att personalliggare skulle kunna bidra till att minska svartarbete och osund konkurrens som enligt dem är ett stort – och kanske till och med växande – problem inom byggbran- Installatörsföretagen upplever dock inte att problemet med svartarbete och osund konkurrens är som störst inom installations- och elkraftsbranschen där det ofta ställs andra krav på utbildningar och behörighet m.m. som gör att branschen i någon grad är självsanerande. En annan förväntning som Installatörsföretagen hade på systemet med per- sonalliggare var att det skulle öka säkerheten på byggarbetsplatserna genom att man får kontroll över vilka som befinner sig där och kan se till att de har Enligt Installatörsföretagen har deras förväntningar till viss del uppfyllts. De ser att kravet på personalliggare verkar ha gett viss effekt främst vad det gäller större inhägnade arbetsplatser och nyproduktion. Installatörsföretagen menar att de som fuskar blir alltmer förslagna. niskor som använder sig av falska identiteter har kunnat få . vara fråga om personer som vistas illegalt i och företag som inte har anmält att de har utstationerade arbetstagare i . tror att de nya kommer att vara säkrare och fungera bättre. Enligt Installatörsföretagen har de inte fått någon information som tyder på att systemet med personalliggare har lett till ökade skatteintäkter. De har i stäl- let stora förväntningar på att de individuella arbetsgivardeklarationerna kom- mer att minska skattefusket och på så sätt förbättra konkurrensförhållandena. Installatörsföretagen uppger att de inte är emot att utländska företag finns på den svenska marknaden, men menar att vissa av dem är oseriösa. Installatörsföretagen finns sektorns största problem med svartarbete och osund konkurrens på konsumentmarknaden, där det inte finns krav på personallig- Gränsen på fyra prisbasbelopp ligger enligt Installatörsföretagen för lågt. De menar att för många småjobb som är mer service och underhåll än bygg- nadsarbeten omfattas av kravet på personalliggare. Enligt dem är materialet dyrt vilket gör att gränsen snabbt uppnås. Den administration som krävs är därför orimligt betungande i förhållande till arbetets omfattning. också att det är svårt att i förväg bedöma om man kommer att överstiga bas- Installatörsföretagen tar upp problemet med att det kan finnas flera perso- nalliggare i en fastighet när en byggherre har flera entreprenader i fastigheten och har delegerat ansvaret för personalliggaren till flera huvudentreprenörer. dag förekommer det att entreprenörerna måste logga in i olika personalliggare 8 ALLMÄNNA SYNPUNKTER PÅ SYSTEMET MED PERSONALLIGGARE när de under utför arbeten på flera byggarbetsplatser på t.ex. sjuk- hus och industrier. En lösning på det problemet skulle enligt Installatörsföre- tagen kunna vara att byggherren inte tillåts delegera ansvaret för personallig- garen till flera huvudentreprenörer på samma fastighet och att personalligga- ren är gemensam för alla entreprenaderna. Även när det är fråga om att en byggherre har ett stort spritt fastighetsbe- stånd borde det enligt Installatörsföretagen vara möjligt att ha en personallig- gare. De nämner exemplet som är byggherre för 600 skolor och förskolor med ramavtalsentreprenörer som utför arbete på flera av skolorna. måste det finnas en personalliggare för varje entreprenad och skola. Installatörsföretagen framför också att de anser att man bör överväga ett större personligt ansvar för arbetstagarna vad gäller registreringen i personal- liggaren. Enligt Installatörsföretagen är ett allmänt önskemål från deras sida att Skat- teverket, och får möjlighet att via perso- nalliggaren dela information och använda den i sin kontroll. Detta skulle för- bättra möjligheterna att minska svartarbete och osund konkurrens. Elkraftentreprenörer har framfört att de instämmer i Installatörs- företagens allmänna synpunkter. Därutöver tar de upp det relativt branschspe- cifika problemet med storstörningar. Elkraftentreprenörer anser att arbeten av utryckningskaraktär inte borde omfattas av kravet på elektroniska personalliggare. I vart fall anser de att det borde finnas en uttrycklig grund för befrielse från kontrollavgift i sådana situationer. Enligt vad som framkommer vid intervjun med Maskinentreprenörerna var de- ras förväntningar på systemet med personalliggare att det skulle kunna bidra till ordning och reda på byggarbetsplatserna, vilket är viktigt av säkerhets- och arbetsmiljöskäl. De anser också att det är viktigt att stävja fusk i byggbran- schen och såg införandet av personalliggare som en del i det arbetet, även om de hade funderingar kring hur systemet skulle fungera i praktiken. Maskinentreprenörerna har inte kunnat se att personalliggarsystemet har bi- dragit till att minska den svarta delen av byggbranschen. De menar att det finns en uppgivenhet bland medlemmarna över att myndigheterna inte agerar effek- tivt för att komma åt svartarbete och annat fusk. Deras medlemmar är dock något mindre utsatta för konkurrens från oseriösa utländska företag än företag i andra delar av byggbranschen eftersom det i princip krävs yrkesbevis för att få arbeta som maskinförare. Det är också fråga om dyra maskiner som omfat- tas av höga miljökrav i . Det nämns att medlemmar även har framfört synpunkter på att systemet med personalliggare innebär ökad administration. När systemet med personalliggare infördes fanns det enligt Maskinentre- prenörerna farhågor om att personalliggarna skulle användas för andra syften 8 ALLMÄNNA SYNPUNKTER PÅ SYSTEMET MED PERSONALLIGGARE än det som är tänkt. Det har också förekommit att beställare använt sig av per- sonalliggaren för att övervaka entreprenörerna. är dock deras tydliga budskap till beställarna att det inte är tillåtet. Maskinentreprenörerna pekar på att det ofta är rörigt på byggarbetsplat- serna och att en arbetstagare kan arbeta på kanske tio Det kan därför vara svårt att veta i vilken arbetsgivares personalliggare man ska logga in. De anser att det normalt inte är något pro- blem att få tillgång till utrustningen för personalliggaren eftersom det finns bra tekniska lösningar med t.ex. mobilapplikationer och gps-stängsel. också att den kommande uppgraderingen av ID06-systemet och krav på legi- timation för att få ett kommer att förbättra systemets säkerhet. Maskinentreprenörerna upplever att den lagstiftning som genomförs för att åtgärda problemen i byggbranschen ibland handlar mer om fackliga krav än åtgärder som minskar fusket. I stället för ny lagstiftning anser de att det behövs mer resurser till kontroll och mer samverkan mellan myndigheterna, såsom , polisen och , i kontrollen. Vid intervjun påtalar Måleriföretagen att ett system med personalliggare var en del av det 17-punktspaket som Byggbranschen i samverkan tog fram för att motverka fusk i branschen och stävja osund konkurrens. tyckte då att förslaget om personalliggare var en bra idé som en del i paketet och hade ganska stora förväntningar på att systemet skulle förbättra förhållan- dena i branschen när det infördes. Att minska fusket i byggbranschen blir en- ligt Måleriföretagen en allt viktigare fråga för samhället. dem inte bara om att få in skatteintäkter utan även om att seriösa företag Måleriföretagen uppger att det är väldigt tyst bland medlemmarna i frågan Måleriföretagen har efterfrågat synpunkter från sina regi- onala rådgivare som framfört att de anser att systemet med personalliggare inte De menar att det är för få kontroller och att resultatet av kontrollerna Enligt deras erfarenhet leder kontrollerna inte till att går vidare med att utreda misstänkt fusk, och medlemmarna upplever därför att personalliggarsystemet är ett slag i luften. Måleriföretagen anser att det är på stora entreprenader som systemet fun- Där har företagen kontroll över byggarbetsplatsen, bl.a. för att facket finns där och deltar i kontrollen. Det är enligt Måleriföretagen inga medlemmar som har framfört att det är krångligt med personalliggare. Inställningen till ID06-systemet nämns vara positiv hos företag och anställda. De anställda tycker att det är bra med ett så att de kan identifiera sig. Måleriföretagen nämner även att de nya korten kommer att ha ett chipp, vilket gör systemet säkrare. 8 ALLMÄNNA SYNPUNKTER PÅ SYSTEMET MED PERSONALLIGGARE Vid intervjun framkommer att Plåt- & Ventföretagen inte hade några direkta förväntningar på systemet med personalliggare, men att de hade vissa förhopp- ningar om att det skulle stävja den osunda konkurrensen som finns i byggbran- schen som helhet. De framhåller att svartarbete dock inte är ett problem inom deras bransch, dvs. byggnadsplåt- och ventilationsarbeten. De menar att det är svårt att bedöma om systemet har lett till några förbättringar i konkurrenshän- seende. Några signaler om sådana förbättringar uppges de inte ha fått från sina medlemsföretag som inte ser att det är färre skumma företag på byggarbets- platserna nu än innan systemet infördes. Enligt Plåt- & Ventföretagen har systemet med personalliggare fått rykte om sig att bara vara ett sätt att straffa företag för mindre misstag och att kon- trollera att systemet följs. Vidare nämns att det finns en uppfattning i bran- schen att systemet har tillkommit för att få in pengar i form av avgifter från företagen. Plåt- & Ventföretagen uppger att de inte har fått någon information från som visar att branschens uppfattning är fel. Personalliggar- systemet uppges dock inte vara någon stor fråga för deras medlemmar. Plåt- & Ventföretagen menar att definitionen av arbetsplats är krånglig och att det är ännu svårare att definiera byggarbetsplats. En annan fråga som de tar upp är hur man ska se på arbetsplatser där platsen för arbetet förändras som det utförs, t.ex. vid arbete längs en kraftledningsgata. Ett exempel på en annan situation där det är svårt att definiera byggarbetsplatsen är när ett stort bostadsområde omfattas av ett serviceavtal. De uppger att deras med- lemsföretag ofta åker runt på sådana arbetsplatser. Reglerna är enligt Plåt- & Ventföretagen otydliga, och vägledning ger inte alltid besked i det enskilda fallet. De anser därför att otydligheterna i lagstiftningen bör utre- das så att reglerna kan förtydligas. framför vid intervjun att man vid införandet av kravet på personalliggare hade förväntningar på att det skulle minska den illojala konkurrensen i byggbranschen. Enligt föreningen har dock situationen i stället förvärrats. De långa leverantörskedjorna (upp till tio led) är enligt föreningen ett ge- nerellt problem i byggbranschen. Ett annat problem som tas upp är utländska arbetare som behandlas som företagare fast de egentligen borde anses vara anställda; bl.a. förekommer det falska företagarintyg. Att anlita sådan arbets- kraft är enligt föreningen bl.a. ett sätt att gå runt kravet på personalliggare. tar upp att uppdragsgivare är ansvariga för att registrera personal från bemanningsföretag i sin personalliggare. Man anser att det i stället borde vara bemanningsföretagets ansvar. Ett effektivt sätt att komma åt fusk har enligt föreningen varit att tillämpa den s.k. Nackamodellen. Nackamodellen innebär att en entreprenör inte får 8 ALLMÄNNA SYNPUNKTER PÅ SYSTEMET MED PERSONALLIGGARE betalt för utfört arbete förrän skatter och avgifter är betalda. sätter att stämmer av personalliggare mot skattedekla- rationer på individnivå, vilket man dock har fått veta att inte längre kommer att göra. Det konstateras att det skulle krävas ett mycket stort antal kontrollbesök om skulle kontrollera registreringen av alla verksamma personer på en byggarbetsplats i personalliggaren. behöva göras på varje byggarbetsplats eftersom vissa underentreprenörer bara finns på plats , och en- bart i finns ca 12 000 byggarbetsplatser . därför att det enda rimliga för framtiden är att reglerna ändras så att Skattever- ket har direktåtkomst till alla personalliggare på byggarbetsplatser. göra avstämningar av personalliggaren mot de individuella ar- betsgivardeklarationerna för kontroll av skatte- och avgiftsinbetalningar. skulle enligt föreningen även bli enkelt att tillämpa Nackamodellen. Enligt Byggindustrier var deras förväntningar på systemet med per- sonalliggare att det i viss utsträckning skulle bidra till att minska problemet med svartarbete i byggbranschen. De ansåg dock att det var angeläget att upp- gifterna i personalliggarna skulle kunna kopplas ihop med månadsvisa indivi- Som det har varit upptäcks inte felaktigheter förrän efter att de har inträffat, dvs. De anser därför att de månadsvisa individuella arbetsgivar- deklarationerna borde ha genomförts före systemet med personalliggare. Enligt Byggindustrier finns det nu strömningar mot personallig- garna bland medlemmarna. De har bara sett baksidan av systemet, inte några resultat, och ser därför inte att det har någon faktisk nytta. Man anser att kon- trollerna bara riktas mot skötsamma företag medan de oseriösa företagen kom- mer undan då de inte fångas upp av systemet. också att systemet innebär kostnader för utrustning och är en administrativ Det finns dock andra medlemsföretag som tycker att systemet fungerar Det är enligt Byggindustrier svårt att uppskatta hur omfattande svartarbetet är i branschen, och de kan därför inte bedöma om personalliggarna har lett till att det har minskat. Det kan dock vara så att oseriösa företag inte är så intresserade av att ta uppdrag på byggarbetsplatser där det finns personal- Byggindustrier saknar uppgifter som styrker att man uppnår det övergripande syftet med personalliggarna, dvs. en minskning av svartarbete och osund konkurrens. De har utan resultat efterfrågat sådana uppgifter från Enligt Byggindustrier behövs det en utvärdering som påvisar positiva effekter för att man ska kunna motivera systemets fortsatta 8 ALLMÄNNA SYNPUNKTER PÅ SYSTEMET MED PERSONALLIGGARE existens för medlemmarna. Det saknas också kunskap om hur mycket svartar- bete det är på byggarbetsplatser med privata byggherrar som inte omfattas av kravet på personalliggare. Det hade enligt Byggindustrier varit önsk- värt att undersöka hur stort det problemet är. Byggindustrier betonar att deras uppfattning är att systemet med personalliggare är administrativt tungrott. Den administrativa bördan utgör en- ligt dem vanligtvis inget problem för större byggbolag, medan den relativt sett är mer betungande för mindre bolag.202 En av Byggindustriers repre- sentanter nämner som exempel ett större bolag med 800–900 byggarbetsplat- ser där ca 65–70 personer arbetar med administrationen av personalliggare, såsom utbildning och tillträde, om än inte heltid. Bolaget ser på personallig- garna som ett krav som ska uppfyllas, men man ser inget mervärde med syste- met. Han nämner dock att personalliggarsystemet kan ge en ”ordning- och reda-känsla” som är positiv för arbetsmiljö och säkerhet. Särskilt mindre före- tag kan enligt honom ha nytta av personalliggarna i det avseendet. Byggindustrier anser att det finns bra information om personallig- gare på webbplats, men att den är svår att hitta; t.ex. finns inte rättslig vägledning för personalliggare på byggområdet på samma plats som annan information på området. Bemanningsföretag borde enligt Byggindustrier föra en egen per- sonalliggare. Byggindustrier har skickat en begäran om detta till Fi- nansdepartementet.203 Vid intervjun uppger Företagarna att deras förväntningar på systemet med per- sonalliggare inte var så höga när det infördes men att de ändå hade vissa för- hoppningar om att systemet skulle bidra till att motverka den osunda konkur- rensen som är ett problem för deras medlemmar. Företagarna ser dock inte att personalliggarsystemet – annat än på marginalen – har bidragit till att stävja osund konkurrens. De menar att medlemmarna i stället upplever att det är sköt- samma företag som får en regelbörda och drabbas av avgifter för misstag. Fö- retagarna anser därför att systemet med personalliggare bör avskaffas. Företagarna hänvisar till att det finns en halv miljon företagare i och att de utgör av alla som jobbar, och framför att det i den stora gruppen näringsidkare endast undantagsvis förekommer fusk, men att det hän- der att näringsidkarna gör misstag. Företagarna upplever att det finns ett visst attitydproblem inom politiken och bland myndighetsföreträdare gentemot nä- 202Vid utfrågningen lyfter Byggindustrier fram att medlemmarna anser att administ- rationen är tungrodd och tar mycket tid i anspråk. 203Uppgifterna bekräftas av Byggindustrier vid utfrågningen. 8 ALLMÄNNA SYNPUNKTER PÅ SYSTEMET MED PERSONALLIGGARE ringsidkare; de misstänkliggörs och man tror att de fuskar. ligt Företagarna blivit tydligt den senaste mandatperioden. De menar att kravet på personalliggare kan ses som ett uttryck för den synen på företagare. Systemet med personalliggare måste enligt Företagarna ses mot bakgrund av de samhällsutmaningar som vi står inför med stora grupper som står utanför De nämner också beslutet om att införa obligatorisk prao.