rfr · H60WRFR4 · 2019-01-01 00:00:00 — som vi i grunden tycker borde vara viktigast att besvara är vilka effekter re- gleringen har haft. Vilken påverkan har den haft på eventuell svart ekonomi? Vilka skatteundandraganden har man kommit till rätta med? Det var någonstans det som var syftet med lagstiftningen. Det är där vi me- nar att vi inte får några tillfredsställande svar. Ingenting tyder på att man når de syftena med regelverket. Då är vår uppfattning att när det gäller ett regel- verk som inte träffar rätt, som inte är välformulerat för att komma till rätta med just den problematiken, kan man inte lösa det genom att skruva på frågor om erinran eller tillämpning av regelverket. Varför ska vi ha kvar ett regelverk som inte fungerar och som inte uppnår det syfte som det var avsett att fylla? Ordföranden: Då tar jag ordet och vänder mig till . framförde synpunkter här avslutningsvis; Visita var ännu tydligare i sin kritik tidigare. Jag tycker att en viktig utgångspunkt är att man lyssnar på de synpunkter som har framförts när det gäller de system som vi har , men det är också viktigt att följa de administrativa kostnaderna för före- Min fråga är: Har syftet med lagen uppnåtts? , : Till att börja med är det välkommet att man gör utvärderingar av lagstiftningen. Det är såklart väldigt viktigt. här att det har gjorts två utvärderingar, och den senaste gjordes 2009. som var inblandat, även om det som sagt även fanns externa ak- Eftersom Visita också vill avskaffa kassaregisterlagstiftningen kan jag lägga till att när det gäller det gjorde vi en utvärdering med externa aktörer – den gjordes på ett något annorlunda sätt. Den visade på en tydlig effekt i sammanhanget. Jag kan också tillägga, som svar på ordförandens fråga, att vi är i begrepp att göra en utvärdering vad gäller byggbranschen. Vi har precis tagit beslut om Vi kommer alltså att göra en utvärdering. att vi har en förankring utanför när det gäller hur den kommer att genomföras och så vidare. Som svar på ordförandens fråga om de tänkta effekterna av lagstiftningen har uppnåtts kan man väl säga att det i fråga om de här branscherna är viktigt för att kunna jobba i realtid. Vi behöver komma ut på fältet. har revisionen gått ned. Det pekades tydligt på det här. Det handlar inte bara om att det har ersatts av den här typen av kontroller som gör. Mycket annat har också skett i sammanhanget. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNING OM SYSTEMET MED PERSONALLIGGARE BILAGA 6 Men en del i det här är såklart att vi jobbar ute på fältet med fältkontrollerna. Vi behöver komma in i ett tidigt skede och hitta de företag som är oseriösa och som ställer till det för de företag som försöker överleva. Jag kan tala om att vi gör det. Vi går vidare med utredningar. Vi gör revisioner. Vi gör skrivbords- utredningar med anledning av kontrollerna. Inom den insats som jag leder byg- ger alla revisioner helt och hållet på de kontroller som vi gör ute på fältet. De är alltså en viktig del i sammanhanget. Om man jämför träffsäkerheten i våra utredningar med mycket annat som vigör på kan vi se att den är betydligt högre vad gäller just den här typen av verksamheter. Vi får en helt annan ingång. Det handlar om att vi fastställer skatt i förlängningen. kommer fler byggstenar. Det som är oerhört viktigt – jag var inne på det – är arbetsgivardeklarationen på individnivå. Den kommer, när den kommer, i kombination med personalliggare att vara väldigt bra och såklart jätteviktig. Jag vill också tillägga att det kommer lite i skymundan att tre nya branscher blir föremål för den här lagstiftningen från och med . Där är man oerhört positiv till det. jobbar vi också mycket med att försöka klarlägga tillämpning, gränser och så vidare för vilka som ska ingå eller inte. Vi tycker som sagt att förutsättningarna för att kunna jobba på ett bra och trovärdigt sätt och så vidare har förbättrats med möjligheterna till oannonserade kontroller, som vi gör inom ramen för personalliggarlagstift- ningen och kassaregisterlagstiftningen. (L): Ordförande! Min fråga går lite i linje med det som var inne på, men den är kanske lite bredare. Jag tror att de flesta här har sagt att de var positiva till införandet av systemet. Alla är definitivt överens om det goda syfte som man ville uppnå med systemet. Men vill flera också avskaffa det. Min fråga är: Vad bör vi ersätta det med för att ändå uppnå det syfte som viär överens om? från svarade lite på det. Har ni andra några synpunkter på vad vi borde göra i stället, om systemet ska avskaf- fas och ersättas med ett nytt? , : Problemet är att vi har många frisörer som gör arbete utanför salong . De ska in och ut och fram och tillbaka, och då glömmer man bort. Det är den mänskliga faktorn. Vi vet exakt vem som jobbar exakt vilken dag och hur många timmar. Vi schemalägger månader framöver. Om det går att hitta ett system där vi med jämna mellanrum kan redovisa vilka personer som finns i vårt företag, hur många timmar de jobbar, vilka pengar de drar in och vilken skatt vi betalar kan ni jättegärna komma och kontrollera oss. Det går hur bra som helst. Men ni måste hitta ett system som innebär att jag måste göra det här vid färre tillfällen, inte för varenda person varenda dag . Då glömmer man nämligen. BILAGA 6 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNING OM SYSTEMET MED PERSONALLIGGARE Om det går att hitta ett enklare system där jag som arbetsgivare tillsammans med det nya systemet kan tala om och visa vilka personer som kommer att finnas på plats, hur mycket de jobbar och hur schemat ser ut kan ni komma och titta när ni vill. Det behövs ett enklare system så att det fungerar lättare för oss. Det vore toppen och skulle ta bort mycket administrativt jobb. , Frisörföretagarna: Om man tittar på vår bransch och hur våra företag uppfattar det här kan man se att de som får kontroller – jag tror att jag talar för de flesta som sitter här i salen – generellt tycker: Vi är seriösa, vi uppfyller alla krav och vi tycker om att det finns kontrollverksamhet. tycker att det är fel företag som kontrolleras. Uppfattningen är att vi skulle vilja se ett bättre samarbete med , där vi kan hjälpa till med information som leder till att man lättare kan pin- pointa de företag som vi anser ligger utanför radarn. Vi vill också på något sätt tala om för våra företag som följer lagar och regler att de som inte gör det faktiskt åker dit eller får påföljder på ett bättre Då skulle det skapas ett större förtroende för systemet. det ingen sådan koppling. Därför har man inget sådant förtroende. bara att man kontrolleras och får orättfärdiga avgifter. Men alla andra, som inte följer systemet, går under radarn. Det är i alla fall våra medlemmars upp- Jag tror att vi kan hjälpas åt med nyckeltal, omsättningstal, prissättning, Vi kan titta på de bitarna tillsammans. , : Jag tror att jämförelsen som gjorde med stämpelklockan är viktig. Jag har också haft en sådan vid åtskilliga tillfällen i min ungdom. Där finns en individuell vinst för dig som arbetare, eftersom du kan få lägre lön om den inte sköts. Där är det alltså klart varför man har det systemet. Detsamma gäller när du kliver in på en arbetsplats där du behöver fylla i personalliggaren av säkerhetsskäl. Men när jag ska skriva in mig i en personalliggare utan att det finns någon egen med det och där jag inte alls förstår systemet – varför det ska vara med, i vilken ordning, när eller på vilket sätt jag är verksam – har jag inget värde av det, och jag kan inte förklara hur jag ska använda det. är någon annan som drabbas av det. Och den som vi egentligen ska göra det Om det var på det sättet att man kom åt svartarbete, om man hade varit effektiv i systemet, hade det väl funnits en vits med det och sans och fason. Men jag tror, precis som andra har varit inne på, att det inte går att mixtra med ett system som inte fungerar. Risken är, som det har varit i det här landet, att vi har ett bristfälligt system; sedan lägger vi på ett lager till och ett lager till. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNING OM SYSTEMET MED PERSONALLIGGARE BILAGA 6 Visa lite radikalism! Visa lite framåtanda, som andra länder i världen gör! Ta bort några regler! Lägg inte bara på, och gör det inte mer komplicerat och svårt! , : Jag har fått hundratals mejl, sms, telefonsamtal och handskrivna brev från andra företagare i landet. De vittnar om att systemet inte fungerar över huvud taget. Det är enbart en närvarokontroll, som bestraffas med höga avgifter vid brist. Det var inte syftet. är välkommet till mitt företag för att kontrollera mina skatter, vem som är ägare och så vidare. Men att man bestraffas för att ha glömt skriva i sitt namn eller att skriva ut sig när man går hem – det är nämligen det som görs – måste bort ur systemet. Det ska inte vara syftet. Som har lyft upp undrar jag också varför våra skolelever ska skrivas in. Varför ska vi straffas för att de glömmer? Det är också ett för- legat system. Det är skolan som är ansvarig för dem. Varför ska jag behöva betala för att de glömmer? Det har dessutom ingenting med mina skatter att göra över huvud taget. Andra saker som kommer fram är att man vill göra det här för att kontrollera vem som är ägaren till företaget. De flesta av oss i har legitimation. Om inte har en koppling till eller egna papper på vem som äger företaget finns i alla telefoner. Det är väldigt enkelt. Vi ska inte behöva ha ett personalliggarsystem för att ska kunna kontrollera vem som är ägare till ett företag. Jag förstår inte att den nya lagen innebär att vi som ägare ska skriva in oss i personalliggaren. Vad har det för syfte? Vad är det ni vill veta egentligen? Det förstår jag inte. , Visita: Vi har en lagstiftning som vi inte upplever når de av- sedda syftena. Avvaktar man med att tänka tanken att den ska avskaffas bara för att man vill hitta något att ersätta den med? Man måste för det första fun- dera på vilka problem som man egentligen vill komma till rätta med. Det be- höver för övrigt också belysas – svartarbetet, skatteundandraganden. Om vi ska vara ärliga finns det inga riktigt bra belysningar av hur det ser ut egentli- gen. Vilket problem är det som man vill lösa med en reglering? För det andra måste man fundera på hur regleringen i så fall kan utformas, så att vi kommer åt just de problemen och så att man inte, som , träffar seriösa företag, där ingen tror att det finns något fusk, med kontrollavgifter. Den tankegången skulle jag vilja att man hade kring det här. , : När det gäller ägarbiten beror det inte på att eller egentligen lagstiftaren vill veta vem som är ägaren. BILAGA 6 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNING OM SYSTEMET MED PERSONALLIGGARE handlar om det som är viktigt i sammanhanget: att vi ska kunna använda in- formationen från kontrollerna för de fördjupade utredningarna, för att kunna fastställa skatter och avgifter. Ägarens arbetsinsats och det arbete som man lägger ned är helt avgörande för att vi ska kunna räkna fram det. Det är grunden. Jag är väl medveten om att det i vissa företagsformer inte är rättvisande på Men lagstiftningen är utformad på det sättet. Det handlar om det och inte om att vi vill veta vem som är ägare till företaget. Momodou Jallow (V): Precis som sa tidigare är det väldigt viktigt att höra era synpunkter på det här. Vi stiftar inte lagar för att framför allt göra livet krångligare för företagare, utan vi gör det för att skapa ordning och reda och för att se till att det kommer in lite skattepengar i kassan så att vi ska kunna Det är alltså viktigt. Och därför är era synpunkter otroligt viktiga för oss. Jag tror att nämnde något om att det här med skatteundandragande inte har belysts riktigt. Jag vet inte om jag håller med. Jag tycker att vi alla är medvetna om att det finns företag och människor som sysslar med skatteun- dandragande och skattefusk och som utnyttjar människor. Det är ett faktum. Det finns siffror på det. Det är viktigt att vi är medvetna om det. kens roll att se till att det förebyggs och att det inte ska förekomma. lagstiftningen har just det som syfte. Många här har sagt att de håller med om att syftet var väldigt gott från början. Det är också tydligt att när man väl har stiftat lagar och de sätts igång i samhället är det viktigt att man utvärderar dem, för att se om de har uppnått sitt syfte eller inte. Flera av er har påpekat att det är viktigt att man utvärderar och ser om syftet är uppnått eller inte. Och det är något som jag är glad att har sagt att de ska göra. Det är viktigt att de gör det också. Min fråga är egentligen riktad till alla här, men framför allt till din och , från . Det sägs att man ska fokusera på dem som fuskar, vilket är sant. Men hur ska man kunna identifiera de som fuskar om man inte tillämpar lagstiftningen för alla och ser till att faktiskt an- vända verktyg för att identifiera just de som fuskar? Det sägs att den mänskliga faktorn är ett problem. Folk gör misstag och glömmer att stämpla in och så vidare. Jag förstår det. som fuskar använda samma ursäkter: Det är ju folk som glömmer att stämpla. Det är maskinerna som inte fungerar. Därför är det viktigt att man tillämpar lagen lika för alla, så att man kan identifiera oseriösa företagare och näringsid- Det är tanken. Är det rimligt att säga att vi kanske behöver se över lagstiftningen och titta på hur man kan förbättra den för att kunna se hur vi ska träffa just de som Eller tycker ni att den ska avskaffas helt och hållet, beroende på den problematik som vi har hört om här ? STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNING OM SYSTEMET MED PERSONALLIGGARE BILAGA 6 , Visita: Till att börja med är vi helt ense om vikten av att mot- verka skattefusk. Vi förnekar inte att det finns. Det förekommer; jag säger inte att det inte gör det. Men för oss är det viktigt att tänka på att bilden av exakt hur skattefusket ser ut – det som man egentligen vill komma åt – inte finns målad . Och det är ett problem i sig. Det är inte primärt kontrollerna som är ett problem för företag. Att repres- siva och fiskala myndigheter har ett dilemma i att hitta rätt, hitta problem och hitta fusk eller brottslighet eller vad det nu kan vara är generellt. Vi har egent- ligen ingen invändning mot att det görs kontroller. Jag tror att såväl Skattever- ket som och har metoder för att kunna hitta olika typer av fusk. Det vi säger är att ett system med personalliggare som innebär att man be- lastar företag med administrativa skyldigheter och kontrollavgifter – företagen har betalat hundratals miljoner i kontrollavgifter – inte leder till effektiv be- kämpning av eventuellt fusk. Det är utifrån det perspektivet vi menar att man ska avskaffa personalliggaren. Det är en annan sak att det kan finnas behov av att titta på andra sätt för att effektivisera arbetet mot fusk. , : Jag kan instämma. formulerar det mycket väl. Jag kan bara upprepa att Svenskt Näringslivs syn när frågan var uppe från allra första början var att vi såg en hel del problem. Vår fruktan var att det skulle kosta mer än det smakade. Anledningen till att vi ändå till- styrkte att man skulle införa det var att det fanns positiva branscher, däribland Visita som har gjort andra erfarenheter. Och det får man respektera. Då ligger det kanske närmare till hands att inte längre ha systemet. Det har visat sig i den enda seriösa utvärdering som har gjorts att det inte får den effekt som man hade hoppats på. Byggindustrier är här, och vi har fått lite olika besked. Det verkar som att det finns en skiljelinje mellan större och mindre medlemsföretag. Sve- riges Byggindustrier kanske vill kommentera det lite mer? Men det finns också den dimension som jag lyfte upp i slutet, det vill säga att skatteuttagets omfattning säkert också har en påverkan på lojaliteten mot skattesystemet. Det ska man också ha med sig, om man lyfter blicken lite grann. , Byggindustrier: Det gällde skillnaden mellan de små och stora företagen? , : Ja, det är i alla fall de kommentarerna jag har hört från er. Det finns positiva uppfattningar, men det finns också negativa uppfattningar i er bransch. Jag kanske ska tillägga att det inte har funnits där som i restaurangbranschen, där man har varit mer kritisk. BILAGA 6 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNING OM SYSTEMET MED PERSONALLIGGARE , Byggindustrier: Absolut! Man kan väl säga gene- rellt att de större företagen har en annan organisation och större administration och har lättare att svälja den här typen av pålagor, eller vad man ska kalla det. För de mindre företagen, där det kanske är en person som hanterar allt, blir det en ytterligare pålaga. Det hörde vi också från både Företagarna och Småföre- Det är tufft att hålla sig ajour med reglerna. Och det är, eller kan åtminstone vara – vi ska inte överdriva det – relativt stora investeringar som man behöver göra i den typen av utrustning som man faktiskt behöver. Vi kan alltså säga att det finns en skiljelinje där. Det finns en del stora företag hos oss som kanske också börjar ifrågasätta nyttan med systemet nu och om syftet faktiskt uppfylls. Vi står och väger, kan man väl säga. , : Om vi tittar på mitt företag kan vi se att personalliggarlagen inte har bidragit till någon ökad skatteintäkt alls, möjligt- vis moms på den utrustning som vi har köpt. Frågan blir om personalliggarla- gen är instrumentet för att fånga upp vad som pågår i samhället eller inte. vad är alternativet? Man behöver nog titta lite bredare för att hitta de åtgärder som behövs för att fånga upp den del som inte sköter sig. , Byggindustrier: Utifrån vårt perspektiv – Skatte- verket kan säkert hålla med om det – ser vi att man inte kommer åt det svartaste svarta med personalliggare och kanske inte heller med arbetsgivardeklara- tioner på individnivå. För dem som vill strunta i systemet och helt ställa sig utanför gör de här systemen varken till eller från. De befinner sig på en helt annan nivå, och där blir inloggning i en personalliggare och att lämna en arbetsgivardeklaration bara ytterligare två saker att strunta i. andra verktyg för att komma åt. , : Jag menar att det är en fråga om attityd till företagare. Om man från er nivå här i utgår från att alla företagare är skummisar som måste kontrolleras är det en felaktighet. allra flesta av oss vill nämligen göra rätt. Gör det bara enkelt, så att vi har en möjlighet att göra det! Men utgå inte från att vi försöker smita undan, göra något konstigt eller svart eller något sådant. Den attityd som ni har till företagande återspeglas också i möjligheterna. säger ska vi före – – hinna få reda på hur reglerna Vilka andra i det här landet skulle acceptera att få på sig för att få reda på hur genomgripande regler, som påverkar det privata livet och företagslivet, ska fungera? Ingen annan skulle, vad jag kan förstå, kunna utsättas STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN UTFRÅGNING OM SYSTEMET MED PERSONALLIGGARE BILAGA 6 Men när det gäller företagare tänker man något i stil med: Ni klarar det. Ni får flytta någon annanstans. Det finns andra länder. Ordföranden: Det blev det sista inspelet här. Tack för de inspel som har kom- mit! Det har varit värdefullt, väldigt tydligt och rakt utan några omskrivningar. Det är angeläget att den kritik som näringslivsorganisationer och enskilda fö- retagare framför tas till vara. Det är också viktigt att det sker en kontinuerlig uppföljning av regelverk och att en utvärdering av de administrativa kostnaderna görs. Det är viktigt att det blir lättare att driva företag och att även skatteadministration inkluderas i det regelförenklingsarbete och arbete för minskad administration som har varit i fokus i den politiska debatten under . Jag är själv företagare. Jag var i alla fall verksam innan jag hamnade här i . Det är med den utgångspunkten lätt för mig att hålla med om den kritik som har framförts här. Politiken måste ge långsiktiga, tydliga, förutsäg- bara och rättssäkra spelregler. Men det måste också myndigheterna göra i sin utövning av det uppdrag de har att fullfölja från regeringen. Om vi ska få ett bättre företagsklimat är det angeläget att också de system som myndigheter inför upplevs som och är funktionella. I annat fall kommer det alltid att finnas en misstro, mot såväl systemen som myndigheterna som är satta att hantera dem. Med det vill jag återigen rikta ett stort tack till alla er som har medverkat men också till övriga i lokalen som har tagit del av utfrågningen. Den är här- med slut. Statsråds medverkan i granskning offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Om krisen eller kriget kommer – En uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap Är samverkan modellen? En uppföljning och utvärdering av kultursamverkansmodellen Öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 Review of the Riksbank’s Monetary Policy 2010-2015 Punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter – skatte- effekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa Miljömärkning av produkter – En översikt över de miljömärkningar av produkter som finns i och i de övriga nordiska länderna och justitieutskottets hearing om radikali- sering och rekrytering till våldsbejakande extremism i den digitala Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Cancervården – utmaningar och möjligheter Kollektivtrafiklagen – en uppföljning Inventering av forskning inom civilutskottets beredningsområde offentliga utfrågning inför proposition om Offentlig utfrågning om förutsättningar för svensk film Digitaliseringen i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och Autonomi och kvalitet – ett uppföljningsprojekt om implementering och effekter av två högskolereformer i Offentlig utfrågning om utvärderingen av penningpolitiken 2010- Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport öppna utfrågning om lärarbrist seminarium om cancervården – utmaningar och möj- öppna utfrågning om brist på utbildade inom offentliga utfrågning om piratkopiering och andra rättighetsintrång på den digitala marknaden Offentlig utfrågning om finansieringsmodeller för transportinfra- offentliga utfrågning om familjerätten är i takt med Uppföljning av den nya fastighetsmäklarlagen Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 27 sep- Forskarskolor för lärare och förskollärare – en uppföljning av fyra Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 15 offentliga utfrågning om Finsams fortsatta utveckling - nästa steg Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pela- Konkurrenskraften hos svenska multinationella företag i ljuset av nya regler inom internationell beskattning offentliga utfrågning om marknadsföring i sociala Uppföljning av handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar seminarium om Skattereformen – dess historia – en uppföljning med inriktning på barn Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 14 offentliga utfrågning om kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården Offentlig utfrågning om framtidens public service Offentlig utfrågning om ett ökat kollektivt resande för framtiden Offentlig utfrågning om åtgärder för lägre sjukfrånvaro och om han- teringen av regionala skillnader i sjukförsäkringen Offentlig utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Offentlig utfrågning om it-infrastrukturen – och offentliga utfrågning om framtidens innovations- offentliga utfrågning om den finansiella stabiliteten seminarium om statens idrottspolitiska mål med in- riktning på barn och ungdomar Skatter som drivkrafter för företags lokalisering Öppen utfrågning om - en del av kontrollmakt Vägen till arbete för unga med funktionsnedsättning – en uppföljning och Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken offentliga utfrågning om barns skuldsättning Samordnad individuell plan (SIP) – en utvärdering offentliga utfrågning om internationell handel Offentlig utfrågning om framtidens spelpolitik Offentlig utfrågning om finansiell stabilitet och makrotillsyn den 23 Offentlig utfrågning om vägen till arbete för unga med funktions- nedsättning – en uppföljning och utvärdering Personlig assistans – effekter av rättsutvecklingen