rfr · H60WRFR8 · 2019-01-01 00:00:00 — De är inte kvantifierade eller tidssatta, vilket gör dem svårare att använda. Den fjärde bedömningsgrunden, förnyelse och utveckling av verksamheten, kolliderar med principen om armlängds avstånd, som ju anger att politiken inte ska bedöma verksamheternas kvalitet. Det är därför svårt att se varför förnyelse och utveckling av verksamheten har valts som en bedömningsgrund. Bedömningsgrunderna täcker delvis de nationella kulturpolitiska målen, se figur 2. Figur 2 Koppling mellan mål och bedömningsgrunder Målet för den nationella kulturpolitiken Kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefrihet som grund Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling Barns och ungas tillgång till kultur främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor främja kvalitet och konstnärlig förnyelse främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur Förnyelse och utveckling av verksamheten Källa: Egen bearbetning av de nationella målen och bedömningsgrunderna i prop. 2018/19:1 utg.omr. Målet att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund motsvaras inte av någon bedömningsgrund. Att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet kan sägas motsvaras av bedömningsgrunderna barns och ungas tillgång till kultur, jämställdhet och tillgäng- 3 FÖRDJUPNING OM KULTURPOLITISK RESULTATREDOVISNING Målet att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla sam- hällets utveckling täcks endast delvis av bedömningsgrunden förnyelse och utveckling av verksamheten eftersom målet uttalar sig om ett tillstånd i hela samhället medan bedömningsgrunden mäter kulturverksamheter. Att kulturpolitiken ska främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bild- ning och till att utveckla sina skapande förmågor kan delvis sägas motsvaras av barns och ungas rätt till kultur, jämställdhet samt tillgänghet. ska främja kvalitet och konstnärlig förnyelse överensstämmer till stor del men inte helt med bedömningsgrunden förnyelse och utveckling av verksamheten. Syftet att främja ett levande kulturarv kan endast till liten del anses mot- svaras av bedömningsgrunden förnyelse och utveckling av verksamheten. sikten att främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan mot- svaras inte av någon bedömningsgrund. Att politiken särskilt ska uppmärk- samma barns och ungas rätt till kultur motsvaras till stor del av bedömnings- grunden barns och ungas tillgång till kultur. Bedömningsgrunder som skulle kunna användas Den första delen av målet för den nationella kulturpolitiken (att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund) är inte lätt att operationalisera och ta fram bedömningsgrunder för. kriterium kan vara att skaffa sig en bild av hur stor kultursektorn är. man använda uppgifter om samhällets utgifter för kultur och andra underlag som belyser kulturinstitutionernas ekonomiska villkor. En annan aspekt av målet är kulturens självständighet. aspekt kan det vara relevant att se hur stora möjligheterna är för konstnärer och kulturutövare att leva på sitt arbete. beskrev konstnärernas position och möjligheten för konstnärer att leva på sitt Myndigheten för kulturanalys har publicerat en rapport om hot, trakas- serier och våld mot konstnärer och författare i . Myndigheten för kulturanalys nya statistik om fria grupper inom scenkonsten komma att kunna användas för detta ändamål. Det är något lättare att operationalisera och ta fram bedömningsgrunder för och mäta den andra delen av målet, att alla ska ha möjlighet att delta i kultur- Både ULF-undersökningarna och SOM-undersökningen har uppgifter om utövande och deltagande i olika kulturaktiviteter uppdelat på kön, ålder, hushållstyp, svensk/utländsk bakgrund, utbildningsnivå och bostadsregion. har statistik om deltagande i kulturella aktiviteter, t.ex. andel som går på bio eller teater, konsert, opera, balett eller annan dansföreställning respek- tive andel som besökt ett forn- eller byggnadsminne, ett museum eller en Undersökningen innehåller också uppgifter om huvudsakliga orsaker för att inte delta i kulturaktiviteter. har vidare statistik om andel i olika länder som själva utövar någon kulturaktivitet och om hushållens utgifter för varor och tjänster som räknas till kultursektorn. också statistik om offentliga utgifter för kultur och antalet anställda i någon 3 FÖRDJUPNING OM KULTURPOLITISK RESULTATREDOVISNING form av kulturrelaterad verksamhet i de olika medlemsländerna. Allas möjlighet att delta i kulturlivet kan också belysas med hjälp av uppgifter om utbudet av kultur. Man kan då utgå från uppgifter om bibliotekens, museernas, arkivens, biografernas och andra institutioners utbud av samlingar och aktiviteter. Den tredje delen av målet är att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. Med tanke på principen om armlängds avstånd bedömer inte regeringen den konstnärliga kvaliteten, men principen hindrar inte att det är möjligt för regeringen att uttala sig om huruvida kreativitet och mångfald präglar samhällets utveckling. Kreativitet skulle kunna belysas med hjälp av uppgifter om andel av befolkningen som själva utövar kulturaktiviteter. Mångfald är ett flertydigt begrepp som behöver definieras för att kunna mätas. Myndigheten för kulturanalys har publicerat en rapport om kulturinstitutionernas tolkningar av mångfaldsuppdraget. I rapporten visar myndigheten att mångfaldsbegreppet breddats från att tidigare framför allt syfta på etnicitet till att nu även inbegripa ålder, funktionsnedsättning, bostadsort, kön eller sexuell läggning.87 Om begreppet mångfald definieras kan målet operationaliseras och bedömningsgrunder tas fram och mätas genom att exempelvis undersöka olika gruppers utövande och deltagande i kulturaktiviteter. 3.5.2 Litteratur- och läsfrämjande I budgetpropositionen skriver regeringen i inledningen att man använder följande bedömningsgrunder: •bidragsgivning till biblioteksverksamhet samt övriga biblioteksfrämjande insatser med utgångspunkt i bl.a. bibliotekslagen (2013:801) •bidragsgivning till litteratur och kulturtidskrifter och internationellt litteratursamarbete för att främja mångfald, kvalitet och fördjupning i utgivningen samt spridning och läsning av litteratur och kulturtidskrifter •insatser för att främja ett ökat läsande •produktion, utlåning och distribution av tillgänglig litteratur och medier. Bedömningsgrunder som skulle kunna användas Området litteratur- och läsfrämjande är ett exempel på ett område där ESV:s förslag om en ökad användning av statistik, utvärderingar och analyser skulle kunna tillämpas för att ge en bredare och mer rättvisande bild. När det gäller den del av målet som innebär att alla ska ges möjlighet att utveckla god läsförmåga respektive syftet att öka läsförmågan skulle PISA- undersökningens uppgifter om 15-åringars läsförmåga eller PIRLS-undersök- ningens uppgifter om 10-åringars läsförmåga kunna användas som indikatorer. 87Myndigheten för kulturanalys (2017). Kulturinstitutioners tolkningar av mångfaldsuppdraget, s. 20 f. 3 FÖRDJUPNING OM KULTURPOLITISK RESULTATREDOVISNING Målet om tillgång till litteratur av hög kvalitet skulle kunna bedömas med hjälp av den officiella biblioteksstatistikens uppgifter om bestånd. uppgifter om fysiskt bestånd och bestånd på de nationella minoritetsspråken och på utländska språk. Statistiken ger uppgifter om bestånd och utlån av an- passade medier för personer med läsnedsättning samt bestånd, nyförvärv och utlån till barn och unga. Statistiken innehåller också uppgifter om publika da- torer, läsplattor, e-boksläsare, Daisy-spelare eller surfplattor vid de offentligt Dessutom kan biblioteksstatistikens nyckeltal om an- tal serviceställen per 1 000 invånare vara en relevant uppgift för att bedöma Det finns god tillgång till statistik om läsning. Till exempel ger SOM- undersökningen uppgifter om läsning av skön- och facklitteratur. tutets tidsserier innehåller uppgifter om läsning av tryckta böcker, av e-böcker och av ljudböcker. Det går alltså att få uppgifter om läsning av skönlitteratur i tryckta böcker, e-böcker eller ljudböcker samt facklitteratur i tryckta böcker, e-böcker eller ljudböcker. Statistiken är uppdelad på läsning per vecka, , , per kvartal, också långa tidsserier om läsning i olika grupper (utifrån kön, utbildning, ålder och boendeområde). Bedömningen baseras enligt resultatredovisningen i budgetpropositionen på uppgifter som • tillämpning av lagstiftning • arbete för ökad tillgänglighet, samverkan och samarbete. Bedömningen görs vidare utifrån resultat relaterade till relevanta bedömningsgrunder som är gemensamma för kulturområdet. Bedömningsgrunder som skulle kunna användas Utvecklingen för målet att främja ett hållbart samhälle med en mångfald av kulturmiljöer som bevaras, används och utvecklas skulle kunna belysas med Myndigheten för kulturanalys kulturmiljöstatistik. Där finns bl.a. uppgifter om skyddade byggnader, fornlämningar, byggnadsminnen, kyrkliga kulturminnen, världsarv och kulturreservat. Statistiken görs dock inte och flera uppgifter är . Stora delar av kulturmiljöstatistiken är inte heller jämförbar bakåt i tiden. publicerar statistik om antal registrerade fornlämningar i olika län och antalet nyregistrerade fornlämningar. De senaste uppgifterna är . 3 FÖRDJUPNING OM KULTURPOLITISK RESULTATREDOVISNING rapport i siffror – statistik över kulturmiljövårdens riksintressen kan också vara relevant. Likaså är årliga uppföljning av miljökvalitetsmålen relevant. Uppgifter om utvecklingen för målet att främja människors delaktighet i kulturmiljöarbetet och möjlighet att förstå och ta ansvar för kulturmiljön skulle kunna belysas med hjälp av Myndigheten för kulturanalys kulturmiljöstatistik som innehåller uppgifter om vilka ideella organisationer inom kulturmiljöområdet som fått bidrag samt uppgifter om hembygdsrörelsen (antal föreningar, gårdar, byggnader och hembygdsrörelsens verksamhet). Till målet att främja ”ett inkluderande samhälle med kulturmiljön som gemensam källa till kunskap, bildning och upplevelser” kan Attraktionskraft kulturmiljö – Antal besök till 260 platser åren 2013– 2015 användas. Likaså kan uppgifter om antalet arrangemang under Kulturarvsdagen och Arkeologidagen vara relevanta för att belysa målet. Det är en större utmaning att hitta underlag för att belysa målet att främja en helhetssyn på förvaltningen av landskapet som innebär att kulturmiljön tas till vara i samhällsutvecklingen. kulturmiljö togs fram i syfte att belysa den attraktionskraft kulturmiljöer har för den regionala tillväxten och synliggöra kulturmiljöers potential som tillväxtgeneratorer och skulle kunna användas. Bedömningsgrunder som regeringen utgår från enligt budgetpropositionen är •fördelning av statsbidrag för att stödja utveckling och produktion av svensk film •fördelning av statsbidrag för att sprida, visa och tillgängliggöra film i hela landet •antalet filmer ur det svenska filmarvet som har digitaliserats och gjorts tillgängliga genom t.ex. visningar i och utomlands •insatser för att främja svensk film i utlandet, bl.a. vid festivaler och genom export •könsfördelningen när det gäller mottagare av produktionsstöd och filmstöd. Därutöver görs enligt regeringen bedömningen utifrån resultat relaterade till relevanta bedömningsgrunder som är gemensamma för kulturområdet (dvs. barns och ungas tillgång till kultur, jämställdhet, tillgänglighet samt förnyelse och utveckling av verksamheten). 3 FÖRDJUPNING OM KULTURPOLITISK RESULTATREDOVISNING Bedömningsgrunder som skulle kunna användas kulturvaneundersökning innehåller uppgifter om vanor kring fotografering/filmning och att gå på bio samt att se på film. Denna statistik skulle kunna användas för att följa upp målen om att utveckling och produktion av värdefull svensk film sker kontinuerligt och i olika delar av landet samt att allt fler ser värdefull film som sprids och visas i olika visningsformer i hela landet. Likaså har uppgifter om privatpersoners användning av datorer och internet 2016. I regeringens proposition 2015/16:132 Mer film till fler – en sammanhållen filmpolitik presenterades flera förslag på mått för att följa upp de nya målen för filmpolitiken. Flera av förslagen används i budgetpropositionen men inte alla; exempelvis används inte spridning av film som sker olovligen, biografsalongernas geografiska fördelning eller importerade titlar i olika visningsfönster. Någon förklaring till varför vissa har valts och andra inte redovisades inte. Några mått som används skulle kunna lyftas till uttryckliga indikatorer. Exempelvis skulle exporten av svensk film kunna användas som en indikator för att följa upp den första delen av målet att svensk film sprids alltmer utomlands och kvalificerat internationellt utbyte och samverkan sker på filmområdet. 3.5.5Bedömningsgrunder finns men kan utvecklas Sammanfattningsvis kan konstateras att de gemensamma bedömningsgrunderna för kulturområdet endast delvis täcker målen. De används endast i begränsad omfattning i resultatredovisningarna. Regeringen beskriver inte hur den har tagit fram bedömningsgrunderna. Det är svårt att förklara valet av den gemensamma bedömningsgrunden ”förnyelse och utveckling av verksamheten” eftersom politiken med hänsyn till principen om armlängds avstånd enligt praxis avstår från att göra bedömningar av innehållet i kulturverksamheter. Andra bedömningsgrunder skulle kunna användas. Ett exempel är att uppgifter från de kulturvaneundersökningar som finns skulle kunna användas för att följa upp det nationella kulturpolitiska målet att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Ett annat exempel är den återkommande PISA-undersök- ningen som skulle kunna användas för att belysa utvecklingen av läsförmågan. Därtill skulle exempelvis biblioteksstatistikens uppgifter om bibliotekens bestånd t.ex. utifrån medietyp, språk och olika användargrupper kunna utgöra bedömningsgrunder. 3.6 Redovisning av insatser och resultat Den tredje delen av verksamhetslogiken är redovisning av insatser och resultat kopplade till bedömningsgrunderna. I avsnittet nedan undersöks om reger- 3 FÖRDJUPNING OM KULTURPOLITISK RESULTATREDOVISNING ingen redovisar uppgifter som kan kopplas till de bedömningsgrunder regeringen valt. Frågan om huruvida det är framför allt insatser eller resultat som redovisas besvarades i förra kapitlet. Delavsnitten om litteratur- och läsfrämjande, kulturmiljö och film nedan avslutas därför med korta refererat om insatser kontra resultat från kapitel 2. 3.6.1 De gemensamma bedömningsgrunderna I den gemensamma resultatredovisningen som inleder budgetpropositionen nämns bedömningsgrunden barn och unga. Det görs dock i förhållande till ett kulturpolitiskt mål och inte en bedömningsgrund, vilket märks av formuleringen ”barns och ungas rätt till kultur” som uttrycker ett mål (bedömningsgrunden är ”barns och ungas tillgång till kultur”). Bland de nio kulturområden som omfattas av de gemensamma bedömningsgrunderna är det fem områden som tar upp barn och unga i resultatredovisningen. Tre av dessa områden nämner barn och unga i analys- och slutsatsavsnittet i budgetpropositionen . För kulturområdesövergripande verksamhet, teater, dans och musik samt film är barn och unga en utpekad målgrupp i områdets egna bedömningsgrunder. Med andra ord är det endast två av nio områden som behandlar barns och ungas tillgång till kultur utan att det är en av områdets egna bedömningsgrunder. När det gäller bedömningsgrunden jämställdhet är det också fem områden som tar upp frågan i resultatredovisningen. Tre av dessa kommenterar jämställdhetsfrågor även i analys- och slutsatsavsnittet. För tillgänglighet i bemärkelsen möjlighet för människor med någon funktionsnedsättning att ta del av och delta i kulturverksamheter är det sex områden som tar upp sådana aspekter i de resultatredovisande delarna. Fyra av dessa gör det dessutom i analys- och slutsatsavsnittet. Regeringen gör ingen redovisning av den fjärde bedömningsgrunden med hänvisning till principen om armlängds avstånd. Med andra ord lyfts de för kulturområdet gemensamma bedömningsgrunderna inte särskilt fram i resultatredovisningen, varken i den gemensamma resultatredovisningen för hela kulturområdet eller i de nio separata områdena. De gemensamma bedömningsgrunderna redovisas sällan om inte motsvarande områdesspecifika bedömningsgrunder finns för området. Däremot stämmer de gemensamma bedömningsgrunderna väl överens med intentionerna i den svenska kulturpolitiken och de genomsyrar området även om de sällan redovisas uttalat. 3 FÖRDJUPNING OM KULTURPOLITISK RESULTATREDOVISNING Vid kontakt med i fråga om den inledande resultat- redovisningen beskriver departementet att det i respektive underindelat avsnitt finns hänvisningar till de kulturområdesövergripande bedömningsgrunderna. Av hänvisningen framgår också att bedömningen även görs i förhållande till relevanta bedömningsgrunder som är gemensamma för kulturområdet. innebär enligt departementet att resultat för alla de kulturområdesövergripande bedömningsgrunderna inte alltid redovisas i varje avsnitt. departementet bero på att det inte finns resultatinformation eller på att de resul- tat som eventuellt finns inte har bedömts som de mest relevanta att redovisa när ett urval görs.88 3.6.2 Litteratur- och läsfrämjande Regeringen redovisar samtliga bedömningsgrunder som angetts i inledningen till avsnittet om litteratur- och läsfrämjande. Uppgifter i resultatredovisningen som anknyter till den första bedömningsgrunden är t.ex. bidrag till regional biblioteksverksamhet i . En tabell anknyter till den andra bedömningsgrunden. Tabellen visar bidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande 2015–2017. Tabellen kompletteras med uppgifter i löptext om bl.a. efterhandsstöd, produktionsstöd till kulturtidskrifter samt medel för utgivning av nationella minoriteters litteratur och kulturtidskrifter. Den tredje bedömningsgrunden redovisas genom uppgifter om bidrag som lämnats till läsfrämjande insatser under skollov, att en ny läsambassadör utsetts, att uppmärksammat vuxna som inte läser samt barn- och ungdomsbokskatalogen och projektet . Till den fjärde bedömningsgrunden används uppgifter om de tjänster som MTM tillgängliggör. Regeringen redovisar i huvudsak insatser på området. Det finns några exempel på redovisade resultat till följd av statliga insatser, se avsnitt 2.7.3. Bedömningsgrunderna är bidragsgivning, tillämpning av lagstiftning, kunskapsuppbyggnad och arbetet för ökad tillgänglighet, samverkan och samarbete. Det finns uppgifter som kopplar till samtliga bedömningsgrunder. Redovisningen av bidragsgivningen till kulturmiljövård och vad det använts till finns i tabell, uppdelat på länsstyrelsernas beslut och . Flera andra bidrag redovisas i löptext. Flera uppgifter om tillämpning av lagstiftning redovisas. Till exempel finns uppgifter om åtgärder som främjat tillämpningen av kulturmiljölagen. Ett annat exempel är arbete med att nå kulturarvsmålen, t.ex. genom att prioriterat miljökvalitetsmålen Levande skogar, God bebyggd miljö och Levande sjöar och vattendrag. 88 Information från . 3 FÖRDJUPNING OM KULTURPOLITISK RESULTATREDOVISNING Resultatredovisningen innehåller även uppgifter om kunskapsuppbyggnaden inom området. Några exempel är antal projekt vid Kulturarvslaboratoriet, utvecklingen för K-samsök och antal levererade objekt till kulturarvsportalen Europeana. Likaså finns flera exempel på redovisning av uppgifter som kopplar till den fjärde bedömningsgrunden. Till exempel nämns att samverkan har genomförts mellan bl.a. kommuner, landsting, hembygdsföreningar och fastighetsägare. Flera länsstyrelser har uppgett att bidrag använts till insatser för att främja integration. Dessutom redovisas insatser för att öka tillgängligheten, t.ex. guidning på olika språk, och till fysisk anpassning i form av leder, ramper och spänger. samverkan med sju andra myndigheter nämns, liksom det uppdrag som tio myndigheter fått för att utarbeta vägledande strategier för kulturmiljöfrågor. Regeringen beskriver till stor del olika insatser. Även om redovisningen av insatser dominerar så redovisar regeringen även några faktiskt uppnådda resultat till följd av insatserna. Några resultat är beskrivningar av tillstånd inom området utan att regeringen redovisar faktiska resultat till följd av insatserna. Se vidare avsnitt 2.7.7. Regeringen redovisar uppgifter för samtliga bedömningsgrunder. Den första bedömningsgrunden använder regeringen i avsnittet om utveckling och produktion av svensk film, när den bl.a. redovisar nyckeltal för stöd till svensk filmproduktion. När det gäller den andra och fjärde bedömningsgrunden redovisar regeringen i avsnittet om tillgänglighet bl.a. stödgivning till biografer och exporten av svensk film. Den tredje bedömningsgrunden används i avsnittet Ett filmarv som bevaras, används och utvecklas, där en tabell med uppgifter om antal digitaliserade filmer, antal biografvisningar av digitala filmer totalt och utomlands återfinns. Regeringen använder i avsnittet Jämställdhet och mångfald den femte bedömningsgrunden. Exempelvis redovisar regeringen en tabell med uppgifter om andel kvinnor respektive män på nyckelroller i projekt som fått produktionsstöd av konsulent till lång spelfilm. När det gäller övriga gemensamma bedömningsgrunder för kulturområdet går de till stor del in i de särskilda bedömningsgrunderna. I fråga om den gemensamma bedömningsgrunden barns och ungas tillgång till kultur redovisar regeringen ett särskilt avsnitt om film för barn och unga som ju också är ett mål för filmområdet. Regeringen redovisar många insatser. Flera resultat redovisas också, dock något färre än antalet insatser. Det finns exempel på när regeringen redovisat resultat som kommit till stånd till följd av statliga insatser och det finns resultat som är beskrivningar av tillstånd inom området, se avsnitt 2.7.10. 3 FÖRDJUPNING OM KULTURPOLITISK RESULTATREDOVISNING 3.6.5Insatser och resultat redovisas för områdenas särskilda bedömningsgrunder En sammanfattande iakttagelse är att regeringen redovisar insatser och resultat för områdenas särskilda bedömningsgrunder inom samtliga tre fördjupningsområden. Däremot görs det ingen fullständig redovisning av de bedömningsgrunder som är gemensamma för kulturområdet. Om de redovisas finns ofta motsvarande bedömningsgrunder för ett delområde. uppger att det beror på att det inte alltid finns resultatinformation att tillgå. Departementet gör också ett urval och redovisar de resultat som departementet bedömer är mest relevanta. 3.7 Bedömning av måluppfyllelse I följande avsnitt redovisas om resultatredovisningen ger information om huruvida avsedda mål och delmål har uppnåtts. Avsnittet berör den fjärde och sista delen i verksamhetslogiken. 3.7.1Bedömning av målen i den gemensamma resultatredovisningen Delvis oklar bedömning i den gemensamma redovisningen Regeringen diskuterar de nationella målen i den gemensamma resultatredovisningen i inledningen av budgetpropositionen. Regeringen tar upp de flesta av de nationella kulturpolitiska målen och gör en övergripande bedömning av vad som bidragit till uppfyllelsen av målen samt ger vissa särskilda bedömningar. I texten sägs dock inte explicit att det är just de nationella kulturpolitiska målen som regeringen förhåller sig till i avsnittet.