rfr · H70WRFR1 · 2019-10-15 00:00:00 — Ett annat sätt att uttrycka detta med den räntebana som är, eftersom den som finns där innebär väldigt långsamma räntehöjningar, är att det – inte helt olikt andra centralbanker i världen – de facto är att lägga sig i ett slags vänteläge. Det är ett annat sätt att beskriva det hela. Det är nämligen svårt att överblicka vart världsekonomin är på väg. Detta är alltså en gradskillnad, men när vi nu har den mycket kraftfulla räntepolitiken och penningpolitiken med oss tror vi att det är ett rimligt sätt att gå till väga att oerhört försiktigt – sakta, sakta – börja krypa ur det, men ändå med en fortsättningsvis kraftigt expansiv penningpolitik. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Ordföranden: tillhör förstås majoriteten, men för diskussionens skull får han ordet. Per , : Jag tycker att det är en väldigt viktig faktor. Om vi ska klara vårt inflationsmål framöver kommer vi, så som jag ser på läget, att behöva en liten uppgång i köpkraften. Annars kommer det att bli väldigt svårt. Jag tycker att det är viktigt att understryka en sak. får vi läsa i tidningen att önskar sig kostnadschocker och sådant på arbetsmarknaden, och så är det ju inte. I stället kommer vi enligt våra prognoser att få en liten uppgång i reallöneutvecklingen, men fortfarande under det som har varit historiskt normalt. Det är alltså knappast tal om kostnadschocker här, men om viska klara ens det tror jag att det är viktigt att vi klarar av att leverera på inflationsmålet. Jag kommer alltså att följa detta väldigt noga som kommer, och är det så att vi får se fortsatta nedgångar i inflationsförväntningarna kommer det att spela roll i alla fall för mina överväganden. (M): Min fråga rör egentligen en liten del av den dragning ni gör, nämligen den starka utveckling på svensk arbetsmarknad som ni beskriver. Givet att har ganska hög – eller väldigt hög, historiskt – sysselsättningsgrad och givet det konjunkturläge som har varit har jag en fundering som jag faktiskt också kommer att koppla mot valutan, för det ligger ju till grund för era överväganden. Är er bild att jämfört med övriga EU-länder har haft en starkare utveckling på arbetsmarknaden? Det gäller ju så att säga den relativa nivån gentemot våra omkringliggande länder och ekonomier, inte den som händer rent konjunkturellt. Anledningen till att jag ställer frågan är att finansministern intervjuades , vilket var väldigt intressant att lyssna på. Det innehöll många olika perspektiv i just detta. Skulle det kunna vara så att det gällande styrkan på den svenska kronan påverkar i negativt hänseende om har en svagare utveckling relativt sett de andra länderna runt omkring oss? , : Det är oerhört svårt att svara på den frågan. Låt mig börja lite allmänt med vad vi försöker åstadkomma om man jämför med vad som sker inom EMU. Inom EMU sliter de med sina frågor och frågeställningar så gott de kan, och lyckas de med sitt inflationsmål är det också bra för ; låt mig betona det. Vad vi försöker göra, om man jämför med EMU, är att ha en inflationstakt som är lite högre än deras – och även en tillväxt som är lite högre än den varit. Sedan är det naturligtvis lite olika för olika länder. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Om det sedan skulle bli riktigt dåligt på något sätt eller om den svenska ekonomiska utvecklingen i olika avseenden skulle bli sämre än vad den är i övriga är det naturligtvis väldigt svårt att veta vad som händer med växelkursen. I någon mån är det nämligen beroende av konkurrenskraft, utvecklingen i svenskt näringsliv och så vidare. Det spelar även roll vid vilken räntenivå detta inträffar. Men allmänt sett är det i en liten, öppen ekonomi med fria kapitalrörelser svårt att föreställa sig att man skulle få en stark växelkurs när det går riktigt, riktigt dåligt. För att det ska gå riktigt, riktigt dåligt för ett enskilt land – och jag hoppas att vi aldrig hamnar där – har man ju på något sätt skapat bekymmer för sig själv när resten av världen är okej. Det vill vi verkligen undvika. Den stora skillnaden mellan och många andra länder då den stora, globala finanskrisen inträffade – och åren efter det – är att vi har haft fler frihetsgrader än många andra eftersom svensk ekonomi var okej när resten av världen inte var okej. Det har tjänat oss väldigt väl. är jag långt utanför penningpolitiken. Penningpolitiken har en del i detta, men det nästan allra viktigaste i en liten och öppen ekonomi som strävar efter en god och hög levnadsstandard – som stadigt också stiger – är att göra så gott man kan så att man inte kör i diket på egen hand. Sedan har man att leva med vad som händer i resten av världen. Per , : Apropå den relativa jämförelsen med andra länder beror det ju på vad man jämför; jag visade en bild på bnp-utvecklingen, och där framstår det som att vi har haft en relativt bra utveckling om man jämför med övriga . Tittar man på arbetsmarknaden ser man också att vi har haft en relativt bra utveckling om man jämför med till exempel euroområdet som aggregat. Däremot är det väl svårt att säga att har haft en bättre utveckling än till exempel , som har mycket låg arbetslöshet. Det beror alltså lite på vad man jämför med. I det stora hela tycker jag att vi placerar oss rätt väl, när man liksom tar en aggregerad bild över sådana här olika mått. Annars håller jag självklart med när det gäller kopplingen till valutan. (C): Jag skulle vilja zooma ut bilden lite grann och prata om den globala nivån. Den diskussion som just nu pågår, inte minst i FN, är klimatdiskussionen. Världens mest kände svensk har fått alla att förstå att politiska ledare underskattar krisen i förhållande till vad forskarna säger. Jag delar den bedömningen, och min fråga är om samma sak gäller med den ekonomiska sidan av penningpolitiken i världen. Visst är det väldigt troligt att klimatkrisen kommer att få radikala konsekvenser på penningpolitiken framgent? Underskattar global penningpolitik klimatkrisens effekter? Det är mina frågor. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN , : Vi studerar dessa frågor så gott vi över huvud taget kan, och som Per påpekade gör vi det i mycket större utsträckning än tidigare i takt med att frågorna och frågeställningarna kommer. är det inte lätt att se en omedelbar koppling från klimatutvecklingen till den allmänna räntenivån i ett konjunkturellt perspektiv. Det är inte så enkelt. En del av vårt uppdrag består ju i att så gott det går försöka förstå vad som sker i världsekonomin och vad som sker i svensk ekonomi. Det som pågår nu påverkar naturligtvis i stor utsträckning vad som längre fram sker i ekonomisk mening på olika håll i världen. Klimatförändringarna är nämligen, med en ekonoms språkbruk, en enorm externalitet som vi ska hantera. Att hantera externaliteter är det svåraste vi människor har att göra; det handlar om att göra någonting så att det blir bättre sedan – jämfört med att inte göra någonting , och så blir det dåligt i en avlägsen framtid. De frågeställningarna är svåra att hantera. Vad den omedelbara effekten skulle kunna tänkas vara på räntenivån är det dock svårt att uttala sig om. Vad som ytterst spelar roll är nämligen vad som händer med den globala realräntan, vad som händer med konjunkturen och vad som händer med finanspolitiken i olika delar av världen när man ska hantera kostnaderna för att hantera detta. Någonstans där kommer dessutom även penningpolitiken att dyka upp. Det kan ändå vara värt att ha som något slags minnessiffra att vi med varierande framgång klarar av att göra en prognos på ungefär . Det fångar svårigheterna i detta. Per , : Om jag får spekulera och gissa lite skulle jag tro att klimatfrågan kommer att dyka upp med större kraft inom området finansiell stabilitet än inom penningpolitiken. Dels handlar det om att det kan inträffa klimatrelaterade olyckor, och är man exponerad mot sådana är det inte så roligt. Dels kommer exponering mot sådana som upplevs smutsa ned att innebära risker. Här tror jag alltså att man kommer att se en del förskjutningar , och då gäller det – även utifrån våra egna intressen – att se till att inte hamna fel. (S): Tack för bra svar och diskussioner! Jag har två frågor, som möjligen är lite lösare i sina konturer. Den första handlar om växelkursen. Vi fick se en graf över hur den har utvecklats , och den har några pikar tidigare. Jag vet inte om det manar till lugn, för pikarna är förknippade med olika kriser – it-kraschen, finanskrisen och så vidare. är vi visserligen inte riktigt uppe på de nivåerna, och jag har full respekt för att man ska vara försiktig med kausalitet i historieskrivningen – huruvida krisen kommer först och kronan sedan – men jag funderar ändå på nivån i sig. Det är alltid svårt att förutse en kris – det är ju det man inte gör, och det är därför det blir en kris – men vi är nu på nivåer som är som i de tidigare kriserna. detta möjligen till viss krisberedskap? Det är min första fråga. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Min andra fråga handlar om ett argument som jag fick av en namnkunnig ekonomi härförleden, och det handlar om demografin och inflationstrycket i världen. Vederbörande hävdade att vi har många äldre som börjar sitta på allt större tillgångar. När de kanske sätter sprätt på dessa pengar i ett möjligen guldkantat livets slutskede, eller när pengarna i stället går i arv, kommer pengarna ut i ekonomin igen. Då börjar de rulla och förhoppningsvis jobba. Är detta en diskussion som förs i era kretsar? Jag skulle vara intresserad av att höra det svaret. , : När det gäller den första frågan, om växelkursen, finns det visserligen några toppar av lite olika skäl. Sedan har dock växelkursen stärkts igen efter tag. Det är så det ser ut när man har en rörlig växelkurs i en liten, öppen ekonomi. Detta får man leva med i den meningen att vi inte kan kontrollera allt. Man kan ha en önskan om att kunna kontrollera det mesta, så att världen blev helt stabil, men i den verkliga världen räcker räntan inte till för det. Då måste man välja helt andra typer av ekonomiska arrangemang, kanske jag kan kalla det. Om man inte tycker om att en växelkurs rör sig ska man ytterst, i slutändan, gå med i . Det är dock en annan diskussion, och den ska inte jag föra. Den hör i stället hemma hos er. I så fall är det en fast växelkurs, och så lever man med det. Då uppstår andra risker i stället, och det är det svåra i detta: Hur ska man göra avvägningarna så att det blir så bra som möjligt för alla? Sedan funderar vi ju alltid, eftersom vi håller på med finansiell stabilitet, på vad som kan vänta runt hörnet när det gäller olika saker. Det är därför vi pratar om hushållens skulder och vid det här laget länge har löpande analyserat vad bankerna gör, hur deras balansräkningar ser ut och vilken likviditet de har. Ingen önskar sig nämligen en kris, men om historien ger oss något slags vägledning kommer krisen förr eller . Då behöver vi veta i vilken spak man ska dra för att hantera den. Svårigheten om kriser kommer med väldigt långa mellanrum är att alla ska veta hur man gör utan att någonting händer däremellan, och det är inte så enkelt. Då måste man vara alert när man ska hantera det. Jag kan inte svara på frågan på vilket sätt demografin påverkar penningpolitiken och räntan, men det är en viktig fråga som är väl värd att analysera och fundera kring, för de demografiska förändringarna hör till de statistiskt mest stabila. Det tar alltså oerhört att ändra den demografiska utvecklingen, och i det avseendet är vi inne i en helt ny och annorlunda värld som kräver noggranna och välgenomtänkta ekono- misk-politiska överväganden vid sidan om det konjunkturella när det gäller penningpolitiken. Detta har naturligtvis framför allt med frågan om befolkningens sammansättning att göra. Hur ska man i en värld med en åldrande befolkning finansiera pensioner, välfärd och annat? Vilken produktivitet behöver man i en ekonomi STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN där det är färre och färre som jobbar i förhållande till dem som inte jobbar? Det är den typen av frågeställningar. Ytterligare en fråga som finns där – låt mig inte hymla om det – är att ett sätt att förändra befolkningens struktur givetvis är invandring. Det är naturligtvis en fråga som sysselsätter många länder i stor utsträckning, för det räcker att läsa ekonomiska reportage från den japanska landsbygden eller mindre städer i för att man på något sätt ska förstå vad som ligger runt hörnet i ganska många länder. är vi dock som sagt långt utanför vår treårsprognos när det gäller att sätta räntan. Ordföranden: Det är ganska skönt att få vara där också ibland! Per , : Det var bra frågor. Jag tänker på bilden med kronan, med pikarna, och att du undrar om det manar till lugn. Nej, det tycker jag inte att det gör, men jag brukar vilja visa den bilden för att jag tycker att den ger perspektiv. Den visar ett par saker väldigt tydligt. Först och främst visar bilden att kronan bestäms på en fri marknad och därför rör på sig. Det är ganska trivialt, men det är ändå viktigt att inse. Sedan ser man tydligt att det när kronan har varit väldigt svag har varit annat än svensk penningpolitik som legat bakom; vi har Baltikumkrisen, itbubblan och liknande saker som har påverkat kronan. Jag tycker alltså att det är en bra bild för att få lite perspektiv på kronan. Man ser krigsrubriker i tidningarna, att har blivit och sådana saker, och det kanske inte alltid är så stora perspektiv vid sådana kommentarer. Jag tycker därför att den är bra att visa, men jag har egentligen inga normativa idéer kring hur man ska se på det. Detta med demografin är, som vi var inne på tidigare när vi diskuterade normalränteläget, en av de viktiga faktorerna bakom hur räntan kommer att utvecklas framöver. Då verkar huvudbedömningen vara att de demografiska förskjutningarna kommer att ta tid och att ränteläget därför kommer att vara lågt . Det är alltså mer en upprepning av vad forskarna verkar komma fram till. Annars tror jag, precis som har sagts, att sparbenägenheten är lägre hos unga och äldre. Sådana effekter bör finnas där. i (M): Jag vill tacka riksbankschefen och vice riksbankschefen för dagens dragningar. Jag har en fundering kring om ni resonerar någonting om korrelationen mellan växelkursen och inflationen och var man kan nå den maximala korrelationen. Jag antar då att korrelationen är noll mellan dagens växelkurs och dagens inflation. Frågan är om ni kanske har missbedömt hur det tar innan man når maximal korrelation. Är tidsförskjutningen alldeles för lång STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN jämfört med hur vi har tänkt tidigare, så att det blir en ketchupeffekt på inflationen om två ? Min andra fråga går specifikt till Per . Det förvånar mig lite grann hur du resonerar kring dina tveksamheter inför att höja – att du inte reserverar dig, framför allt med argumentet att det är så pass osäkra prognoser och att en höjning inte har gjorts. Hade det inte haft ett bra signalvärde och kanske skapat en större trovärdighet ifall vi hade haft en direktionsmedlem som reserverade sig? , : Korrelationen har ändrats . Jag har inte data i huvudet, men det är min uppfattning. Under genomströmningen , när vi hade haft många devalveringar – vi tänkte liksom fast växelkurs – fördes det en oerhört intensiv diskussion om att priserna stiger så fort kronan rör sig lite grann, om det nu är en depreciering vi talar om. Detta har ändrats, och är korrelationen betydligt lägre än vad den var då – tror jag. Vad vi brukar räkna med när det gäller ökningar av inflationstakten, om vi talar om en depreciering, är en tidseftersläpning med ett till . Det var därför jag hade med tidigare växelkursförsvagningar på grafen, som ett element i detta. Då brukar det vara någon eller några tiondelar eller någonting sådant på inflationstakten, givet de växelkursförändringar vi pratar om . Det är dock inte så att alla priser ändras när någonting händer med växelkursen. Det har att göra med att växelkursen fluktuerar så pass mycket från dag till dag och från vecka till vecka, så vilket pris ska man ändra – och hur mycket? På något sätt behöver man alltså känna sig någorlunda övertygad om att det finns något slags varaktighet i de prisförändringar som sker. Visst, det finns en korrelation där, men den är inte så hög på kort sikt. Den är lite högre på , och när vi gör vår inflationsprognos brukar vi räkna med ungefär ett till för vad vi så att säga har med oss i bagaget. Per , : När det först gäller kronan är det olika effekter som kommer från kronan. När det gäller de direkta priseffekterna är de mycket avhängiga av förändringen i nominell växelkurs, och de finns ändå där. När det sedan gäller realekonomin, export och sådant tänker man kanske mer att det är nivån på den reala växelkursen som spelar roll där. Sammantaget tror jag att man, precis som var inne på, kan säga att det ser ut att ha blivit lite mindre effekter från kronan än vad det har varit historiskt. Det verkar vara någonting som gäller i många länder, inte bara i . Man kan till exempel konstatera att det i det allra senaste inflationsutfallet var just livsmedel och varor – sådant som är rätt så kronkänsligt – som överraskade på nedsidan. Det verkar alltså vara en trögare genomströmning från kronan mot priser i realekonomin än vad det varit tidigare. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN När det gäller min reservation grubblade jag länge på hur jag skulle göra med det. När allt kom omkring landade jag i att jag reserverade mig mot en del av en prognos, och det tyckte jag helt enkelt inte räckte för att gå in i en formell reservation. Olika människor har väl olika läggning för hur man vill göra med sådant, men jag tyckte inte att det räckte. Vi har också kvar, så jag kommer att försöka strida för det jag tycker och så får vi se hur det blir framöver. Ordföranden: Då tackar vi och för deras föredragningar och svar på ledamöternas frågor! Därmed är denna utfrågning avslutad. BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA: BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN Uppföljning av den nya fastighetsmäklarlagen Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 27 sep- Forskarskolor för lärare och förskollärare – en uppföljning av fyra Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 15 offentliga utfrågning om Finsams fortsatta utveckling - nästa steg Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pela- Konkurrenskraften hos svenska multinationella företag i ljuset av nya regler inom internationell beskattning offentliga utfrågning om marknadsföring i sociala Uppföljning av handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar seminarium om Skattereformen – dess historia – en uppföljning med inriktning på barn Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 14 offentliga utfrågning om kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården Offentlig utfrågning om framtidens public service Offentlig utfrågning om ett ökat kollektivt resande för framtiden Offentlig utfrågning om åtgärder för lägre sjukfrånvaro och om han- teringen av regionala skillnader i sjukförsäkringen Offentlig utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Offentlig utfrågning om it-infrastrukturen – och offentliga utfrågning om framtidens innovations- offentliga utfrågning om den finansiella stabiliteten seminarium om statens idrottspolitiska mål med in- riktning på barn och ungdomar Skatter som drivkrafter för företags lokalisering Öppen utfrågning om - en del av kontrollmakt Vägen till arbete för unga med funktionsnedsättning – en uppföljning och Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken offentliga utfrågning om barns skuldsättning Samordnad individuell plan (SIP) – en utvärdering offentliga utfrågning om internationell handel Offentlig utfrågning om framtidens spelpolitik Offentlig utfrågning om finansiell stabilitet och makrotillsyn den 23 Offentlig utfrågning om vägen till arbete för unga med funktions- nedsättning – en uppföljning och utvärdering Personlig assistans – effekter av rättsutvecklingen Forskarhearing om nya svenskar och demokratin Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Fossilfria drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan – flytande, gasformiga och elektriska drivmedel inom vägtrafik, sjö- fart, luftfart och spårbunden trafik Offentlig utfrågning om konkurrens på lika villkor inom luftfarts- Offentlig utfrågning om trygghet och studiero i skolan Järnvägstunnlar och skogsbilvägar – en uppföljning av klimatan- Öppen utfrågning om för offentliga utfrågning om cybersäkerhet Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport finans- Regeringens resultatredovisningar i ett 20-årigt perspektiv – utgiftsområde 8 Migration Seminarium om Agenda 2030 Öppen utfrågning med anledning av Riksrevisorernas årliga rapport Öppet seminarium om Efter #metoo – hur går vi vidare? Offentlig utfrågning om fossilfria drivmedel för att minska Offentlig utfrågning om anpassning av väg och järnväg till ett för- Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om finansiell stabilitet Offentlig utfrågning om transportsektorns bidrag till att uppfylla kli- En utvärdering av personalliggarsystemet Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Att redovisa resultat – En uppföljning av regeringens resultatredo- visning av utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Offentlig utfrågning om skogen som resurs och livsmiljö