eunbil · H70N4D0651 · 2019-11-25 00:00:00 — Detta kan komma i konflikt med europeiska regler om bl.a. dataskydd. ger den amerikanska lagen möjligheter att ingå bilaterala avtal med andra stater om bl.a. under vilka villkor myndigheter i andra stater får begära ut elektronisk bevisning direkt från företag i . Den amerikanska lagstiftningen kan således påverka möjligheterna att få tillgång till elektronisk bevisning för de brottsbekämpande myndigheterna i . Mot den bakgrunden beslutade medlemsstaterna vid att ge kommissionen i uppgift att förhandla fram ett EU-gemensamt avtal med på detta område. Enligt mandatet ska de övergripande målen med förhandlingarna med vara att säkerställa att den slutliga utformningen av avtalet tar itu med de lagkonflikter som kan uppstå, att skyddet för bl.a. grundläggande fri- och rättigheter och dataskydd upprätthålls samt att avtalet återspeglar och är förenligt med den slutliga utformningen av e-bevisningslagstiftningen inom EU. De officiella förhandlingarna mellan och har precis kommit igång och några konkreta resultat från förhandlingarna finns således ännu inte att rapportera. I enlighet med det förhandlingsmandat som medlemsstaterna gett till kommissionen så kommer förhandlingarna att föras i nära samråd med medlemsstaterna genom bl.a. möten och återrapportering. b)Förhandlingar om ett andra tilläggsprotokoll till konventionen om it-brottslighet (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet dokument: 9114/19, 9116/19, 6569/19, 6102/2019, 6102/2019 ADD 1, 9418/2018 och Fakta-PM (2017/18:FPM88). behandlad vid samråd med : , och behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: information till justitieutskottet , och . Rådet beslutade om allmän inriktning avseende kommissionens förslag till en förordning om e-bevisning respektive ett direktiv om juridiska representanter respektive . Trepartssamtalen med förväntas inledas . Parallellt med förhandlingar om tillgång till e-bevisning inom EU pågår ett arbete inom med att ta fram ett andra tilläggsprotokoll till den s.k. Budapestkonventionen (konvention om it-brottslighet), där bl.a. ungefär samma frågor är tänkta att regleras som i EU-förordningen. ännu inte har tillträtt konventionen (eller det första tilläggsprotokollet) får vi enbart delta i förhandlingarna som observatörer. Vid beslutade medlemsstaterna att ge kommissionen ett mandat att förhandla på EU:s vägnar i förhandlingar beträffande det andra tilläggsprotokollet. Enligt mandatet är det övergripande målet för förhandlingsarbetet att säkerställa att tilläggsprotokollet stämmer överens med EU-lagstiftningen särskilt vad gäller utredningsbefogenheter som beviljas parter utanför EU, säkerställa respekten för bl.a. grundläggande fri- och rättigheter, samt vara förenligt med förslaget till förordning om e-bevisning i dess slutliga antagna form. Det anges särskilt att EU inte bör motsätta sig att det i det andra tilläggsprotokollet införs ytterligare skyddsåtgärder och skäl för avslag än i förslaget till förordning om e-bevisning. EU är inte part till konventionen och har precis som endast observatörsstatus och saknar rösträtt. De enskilda medlemsstaterna kommer därför att behöva ratificera tilläggsprotokollet för att bli bundna av det. Ett relativt aktivt förhandlingsarbete pågår just nu av det andra tilläggsprotokollet inom . Förhandlingarna av detta är planerade att pågå fram till slutet av 2020. 15.Europeiska åklagarmyndigheten: inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. –KOM (2013) 534 Förslag till förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten –Faktapromemoria 2013/14:FPM10. behandlad vid samråd med : , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och . behandlad vid överläggning med, eller information till, riksdagsutskott: JuU), (info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. JuU), (skriftlig info. JuU), (överläggning JuU), (info. KU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU) och (info JuU). Förordningen om inrättandet av Eppo antogs vid . Med undantag för de medlemsstater som valt att på olika sätt stå utanför det straffrättsliga samarbetet – dvs. , och – har samtliga medlemsstater förutom , och anslutit sig till Eppo. Medlemsstater som väljer att stå utanför Eppo-samarbetet har möjlighet att ansluta sig i efterhand. har, såsom ej deltagande, inte rösträtt i frågor om inrättandet av Eppo. Kommissionens avsikt är att Eppo ska vara operativ . Ett antal juridiska och organisatoriska åtgärder behöver vidtas för att uppnå detta, exempelvis nominering av de europeiska åklagarna, framtagandet av ett ärendehanteringssystem och ombyggnationen av den byggnad där Eppo ska ha sitt säte. Arbetet med att inrätta Eppo har dock gått långsammare än planerat och vissa medlemsstaterţ har uttryckt oro för tidplanen. Den europeiska chefsåklagaren a Kövesi utsågs och kommissionens förhoppning är att kunna utse de europeiska åklagarna , även om kommissionen själva angett att detta är ett ambitiöst mål. Statsministern angav i EU-deklarationen att ska gå med i Eppo. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning som ska analysera behovet av och föreslå författningsändringar och andra åtgärder för ett svenskt deltagande i Eppo. Uppdraget ska redovisas . a)Lagring av uppgifter i brottsbekämpande syfte: uppföljning av rådets slutsatser från (Sr ) = Information från kommissionen Avsikten med behandlingen i rådet Information från kommissionen. Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: 10083/19, rådsslutsatser antagna vid rådsmötet behandlad vid samråd med : , , , och lämnades information om de pågående diskussionerna på EU-nivå efter Tele2-domen. behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: , , , och lämnades information om den pågående diskussionen på EU-nivå efter Tele2-domen. lämnades vid ett särskilt informationstillfälle information om både det utredningsarbete som gjorts i och de pågående diskussionerna på EU-nivå. Med anledning Tele2-domen och Kammarrättens avgörande då det konstaterades att det svenska reglerna om datalagring för brottsbekämpande syften stod i strid med unionsrätten, tillsatte regeringen en utredning som skulle lämna förslag till ny lagstiftning som var förenlig med . Betänkandet Datalagring – brottsbekämpning och integritet (SOU 2017:75) lämnades till regeringen . beslutade regeringen propositionen Datalagring vid brottsbekämpning – anpassningar till (prop. 2018/19:86) med förslag till nya datalagringsregler. godkände propositionens förslag. Huvuddelen av de nya svenska reglerna om datalagring för brottsbekämpande ändamål trädde därmed i kraft . Reglerna innebär en nödvändig begränsning av lagringsskyldigheten för att göra de svenska reglerna förenliga med . Lagringstiderna differentieras också och innebär bland annat att lokaliseringsuppgifter, till exempel var en mobiltelefon har befunnit sig vid tiden för ett samtal, ska lagras och att abonnemangsuppgifter vid internetåtkomst ska lagras . Övriga uppgifter, till exempel vem som har pratat med vem i telefon, ska lagras . De uttalanden som görs i Tele2-domen får konsekvenser för alla medlemsstater och diskussioner har därför förts om hur domen bör uppfattas och hur en datalagringsreglering skulle kunna utformas inom ramen för domen. Vid den 6- följdes dessa diskussioner upp med rådsslutsatser. I slutsatserna sägs bland annat att brottsbekämpning samt allmän ordning och säkerhet är ett allmänintresse och en förutsättning för att säkerställa grundläggande rättigheter. Det är därför lämpligt att lägga fast proportionerliga, nödvändiga och transparenta lagringsskyldigheter för telekomoperatörerna. Det sägs bland annat också att en sådan lagringsskyldighet måste åtföljas av tillräckliga rättssäkerhetsgarantier och skydd för personuppgifter. Vidare sägs i slutsatserna att datalagring är ett centralt verktyg för att effektivt utreda brott och att användningen av det ska ske i överensstämmelse med grundläggande rättigheter. Slutsatserna innebär också att kommissionen bjuds in att genomföra en heltäckande studie om förutsättningarna för en framtida EU-rättsakt på området. handlägger fyra mål om datalagring där brittisk, belgisk och fransk domstol har begärt förhandsavgöranden. har, i likhet med en rad andra medlemsländer och kommissionen, gett in skriftliga yttranden i dessa mål. En gemensam muntlig förhandling för samtliga fyra mål hölls i den 9–. Generaladvokaten har aviserat att han kommer att presentera förslag till avgöranden av målen . Regeringen välkomnar kommissionens arbete och dess samarbete med medlemsstaterna i frågan om datalagring för brottsbekämpande ändamål samt att arbetet ges en inriktning mot att den nya kommissionen ska kunna presentera ett förslag till EU-rättsakt om datalagring. Regeringen anser att nationell säkerhet och försvar är frågor som är medlemsstatens egen unika kompetens enligt och att åtgärder som syftar till att skydda nationell säkerhet därmed inte faller under tillämpningsområde, oavsett om det är staten eller en privat aktör som ska vidta åtgärder med ett sådant syfte. Regeringen anser vidare att en framtida EU-rättsakt om datalagring för brottsbekämpande ändamål ska vara utformad så att den upprätthåller de brottsbekämpande myndigheternas förmåga att inhämta uppgifter i elektroniska kommunikationer. En ny reglering ska vara förenlig med grundläggande rättigheter, särskilt rätten till respekt för privat- och familjelivet samt skyddet för personuppgifter, samt innefatta adekvata rättssäkerhetsgarantier. Regeringen anser också, i likhet med vad , kommissionen och flera andra medlemsstater i nu aktuella mål vid har anfört om datalagring, att utrymmet i en framtida EU-rättsakt om datalagring för brottsbekämpande ändamål bör kunna utvidgas i förhållande till Tele2-domens slutsatser. Regeringen ser fram emot att arbeta vidare med frågan om datalagring i ljuset av kommande avgöranden. b)Ministermötet mellan och om rättsliga och inrikes frågor () (Sr /Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet om ministermötet mellan och om rättsliga och inrikes frågor som kommer att äga rum i . c)Ministerforumet om rättsliga och inrikes frågor mellan EU och länderna på västra (den 18–) (Sr /Sr ) = Information från ordförandeskapet Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet om ministerforumet om rättsliga och inrikes frågor Mellan EU och länder på västra som hölls i den 18–. d)Konferens med anledning av tioårsdagen för EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna () (Sr ) = Information från kommissionen Avsikten med behandlingen i rådet Information från kommissionen. Konferensen var ett tillfälle att fira stadgan blev ett rättsligt bindande instrument och syftade till att reflektera över hur stadgan, med hjälp av hela verkställighetskedjan och särskilt nationella myndigheter, civilsamhället och rättighetsförsvarare, kan bli en meningsfull del av vardagslivet. e)Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram (Sr /Sr ) =Föredragning av den kroatiska delegationen Avsikten med behandling i rådet Det inkommande ordförandeskapet kommer att presentera sitt arbetsprogram för perioden januari – .