eunbil · H60N4CA95E · 2019-01-01 00:00:00 — Sekretariatet för EU och internationella frågor Rådets möte (jordbruksministrarna) den datum Reformpaketet för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020 a)Förordning om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för GJP b)Förordningen om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken c)Förordningen om en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter Kommissionens lagstiftningsförslag om reform av den gemensamma jordbrukspolitiken, GJP, efter 2020 presenterades . Reformpaketet består av tre förordningsförslag. Kommissionen föreslår att medlemsländerna för perioden ska få ett större ansvar för att utforma politikens genomförande. Varje land ska ta fram en strategisk GJP-plan som omfattar både pelare 1 (inkomststöden) och pelare 2 (landsbygdsprogrammet). I planen ska länderna genom val av åtgärder och stödvillkor samt budgetfördelning till de olika åtgärderna redovisa hur de allmänna och specifika målen för GJP ska kunna nås. Angående revision av politikens genomförande föreslår kommissionen att principen om en modell med samordnad granskning införs i syfte att undvika ickesamordnade, överlappande kontroller och revisioner. Politiken föreslås i högre grad bli resultatorienterad och en uppföljning ska ske mot de angivna målen genom ett antal indikatorer. Detta är till viss del en förändring jämfört med då politiken nu i hög grad är uppbyggd utifrån att detaljerade regler fastställs på EU-nivå och sedan kontrolleras av kommissionen ner på brukarnivå. För att lantbrukare ska få del av stöd krävs att denne följer ett antal grundvillkor. Dessa motsvaras till stora delar av nuvarande tvärvillkor och reglerna för dagens förgröningsstöd. I den första pelaren, direktstöden, föreslås ett miljösystem med möjlighet att stödja ettåriga miljö- /klimatåtgärder. Hela reformförslaget har behandlats i rådsarbetsgrupp och det förra ordförandelandet har även föreslagit textändringar som är utgångspunkt för fortsatta förhandlingar. Vid rådsmötet presenterades en framstegsrapport om förhandlingarna. Ordförandeskapet arbetar nu för att nå en partiell överenskommelse med utgångspunkt från de reviderade texterna på ministerrådet . En slutlig överenskommelse mellan rådet och bedöms kunna nås tidigast . Förslag till svensk ståndpunkt: 2 (7) Vägledande principer för regeringen i förhandlingarna om GJP är totalt minskade utgifter, marknadsorientering, lika konkurrensvillkor, stärkta miljö- och klimatambitioner samt förenkling. Regeringen är positiv till kommissionens ansats att ge medlemsländerna en ökad flexibilitet i genomförandet samt att politiken i högre grad än ska vara resultatorienterad. Regeringen kan ställa sig bakom de föreslagna målen. Det är även positivt att de båda pelarna ses som en helhet och får gemensamma mål. Kraven vid utformning av GJP-planen är till delar enklare än nuvarande landsbygdsprogram men regeringen önskar ytterligare förenklingar. En viktig fråga för regeringen är att kommissionens förslag om en modell med samordnad granskning införs fullt ut för att undvika icke-samordnade, överlappande kontroller och revisioner. Regeringen är positiv till kommissionens ambition att stärka GJP:s klimat- och miljönytta men anser att ytterligare krav bör ställas i förhållande till vad som finns i nuvarande förslag. Regeringen är dock tveksam till utformningen av grundvillkoren för jordbrukarstöd. Ett ökat fokus på riktade åtgärder på miljö- och klimatområdet är mer effektivt än generella åtgärder. Regeringen anser att det är viktigt att stöden utformas på ett sätt som inte resulterar i att lågt ställda nationella klimat- och miljökrav skapar konkurrensfördelar för enskilda medlemsländer. Kommissionens förslag innebär i stora delar en oförändrad politik vad gäller marknadsorientering. Många medlemsländer önskar till viss del ytterligare åtgärder som kan vara marknadspåverkande. I dessa delar har regeringen tillsammans med ett fåtal andra medlemsländer en annan uppfattning. Djurvälfärd är en del av den gemensamma jordbrukspolitiken men regeringen önskar i dessa delar tydligare förslag och krav för att öka insatserna på detta område i alla länder. Datum för tidigare behandling i : Frågan var senast föremål för överläggning med miljö- och jordbruksutskottet och samråd med . 3 (7) Fortsatt behandling av ärendet: Förslaget till reform kommer att förhandlas vidare med sikte på att nå en principöverenskommelse . planerar för en första läsning men det finns en risk att denna behöver skjutas till efter valet till . En slutlig överenskommelse mellan parlamentet och rådet bedöms kunna ske tidigast . Förberedelserna för framtagande av strategiska plan för nästa programperiod har börjat genom framtagande av en SWOT-analys (granskning av styrkor, svagheter, hot och möjligheter) och arbetet kommer att intensifieras . Fakta-PM (2017/18:FPM 140). presenterade kommissionen en uppdatering av sin bioekonomistrategi En hållbar bioekonomi för : En starkare koppling mellan ekonomin, samhället och miljön. I den uppdaterade strategin föreslås totalt 14 åtgärder fördelade på tre huvudområden. Åtgärderna har samma syften och mål som bioekonomistrategin , dvs. att bereda vägen för ett mera innovativt, resurseffektivt och konkurrenskraftigt samhälle som förenar livsmedelstrygghet med en hållbar användning av förnybara resurser för industriändamål, som miljöskyddet säkerställs. Den uppdaterade bioekonomistrategi syftar till att maximera bioekonomins bidrag till de största europeiska politiska prioriteringarna. I den uppdaterade strategin är åtgärderna samlade under tre huvudområden: åtgärder för att öppna för investeringar och marknader, åtgärder för att 4 (7) påskynda utveckling av lokala bioekonomier, samt åtgärder för att förstå bioekonomins ekologiska gränser. Inför rådsmötet har ordförandeskapet aviserat en dagordningspunkt med meningsutbyte om bioekonomin, framförallt om goda exempel nationellt och regionalt och andra instrument som kan underlätta implementeringen av strategin i unionen. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar meddelandet om den uppdaterade bioekonomistrategin och stöder ambitionen att anpassa strategin i enlighet med EU:s övergripande prioriteringar som sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft. En cirkulär och biobaserad ekonomi är en prioriterad fråga för att öka resurseffektiviteten och minska miljö- och klimatpåverkan som det kan gynna näringslivsutveckling och nya jobb. En cirkulär, biobaserad och fossilfri ekonomi kan bidra till nya affärsmöjligheter, effektivt resursutnyttjande och stärkt konkurrenskraft, inte minst för landsbygdsnäringar. Näringslivets aktiva medverkan och engagemang är centrala. Regeringen anser emellertid att det krävs mer information och konsekvensanalyser innan regeringen kan ta ställning till enskilda åtgärdsförslag. Det är också viktigt för regeringen att subsidiaritetsprincipen respekteras liksom att det nationella självbestämmandet över skogsfrågor värnas. Datum för tidigare behandling i : var föremål för information i miljö- och jordbruksutskottet och samråd med inför jordbruks- och fiskerådet 2018/19:FPM12 Meddelande om en uppdaterad bioekonomistrategi för EU 5 (7) a)Resultaten av kongressen ”CAP Strategic Plans – Exploring Eco-Climate Schemes” (, 6-8 februari 2019) -Information från den nederländska delegationen Vid mötet förväntas informera om konferensen om den framtida gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) som arrangerades den 6–. Konferensen behandlade den gröna arkitekturen i framtida GJP, i synnerhet de nya möjligheterna till ersättningar för miljö och klimat i pelare I, så kallade eco-schemes. Så gott som alla medlemsländer var representerade vid konferensen, liksom kommissionen, ordförandeskapet samt ett antal organisationer och forskningsinstitutioner. Vid konferensen fick deltagarna insyn i det nederländska försöket med resultatbaserade miljöersättningar som hanteras med en kollektiv ansats. b)Beslut av den tekniska överklagandenämnden vid Europeiska patentverket om möjligheten att patentera resultaten av klassisk växtförädling -Information från den nederländska delegationen Europeiska patentkonventionen och EU:s bioteknikdirektiv reglerar vilka biotekniska uppfinningar det går att få patent på inom . uppstod diskussioner om hur bioteknikdirektivet ska tolkas. Bakgrunden var beslut i Europeiska patentverket (EPO) om att bevilja patent för växter där växten tagits fram med en väsentligen biologisk metod. uttalade att syftet med bioteknikdirektivet är att patent för sådana växter inte ska beviljas. Rådsslutsatser togs efter detta fram . ändrade tillämpningsföreskrifterna kring patentering av växter så att patent för sådana växter inte ska beviljas. bedömde EPO:s besvärskammare att de nya tillämpningsföreskrifterna inte är förenliga med Europeiska patentkonventionen och att konventionen har företräde framför tillämpningsföreskrifterna. 6 (7) c)Resultaten av de seminarier som anordnats av kommissionens expertgrupp för vatten och jordbruk (, och , 5–) -Information från kommissionen Information från kommissionen om två seminarier som har hållits inom ramen för kommissionens expertgrupp för vatten och jordbruk. Expertgruppen är ett gemensamt initiativ från kommissionens generaldirektorat för miljö respektive jordbruk som startades . Målen är bl.a. att öka medvetenheten om vikten av åtgärder över sektorsgränser, att identifiera nya möjligheter inom EU vad gäller forskning, innovation, investeringar och styrning. Det har under 2018-2019 hållits två seminarier inom ramen för expertgruppen. Det första hölls i på temat hur nästa gemensamma jordbrukspolitik kan bidra till att åtgärda diffusa utsläpp från jordbruk till vatten. Den andra hölls i och där var temat investeringsbehov. Det är även planerat ett tredje seminarium på temat torka. 7 (7)