rfr · H70WRFR1 · 2019-10-15 00:00:00 — Öppen utfrågning om den aktuella höll finansutskottet en öppen utfrågning i om den aktuella penningpolitiken med riksbankschefen och vice riksbankschef . I det följande redovisas programmet, en utskrift av de stenografiska uppteckningarna som gjordes vid utfrågningen och bilderna som föredragshållarna visade under sina presentationer. Program för finansutskottets offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitiken Tid: 9.30–11.00 Per , vice riksbankschef Per , vice riksbankschef Frågor från utskottets ledamöter Stenografisk utskrift från den offentliga utfrågningen Ordföranden: är 9.30 och därmed inleds finansutskottets utfrågning om den aktuella penningpolitiken. För att göra den på ett relevant och intressant sätt finns riksbankschef och vice riksbankschef på plats. Vi inleder med föredragningar av er båda innan utskottets ledamöter får möjlighet att ställa frågor. , : Stort tack! Låt mig då säga några ord om penningpolitiken som den ser ut . Omvärldskonjunkturen har varit stark , och den globala ekonomin i vid mening har vuxit snabbt. Men går den globala ekonomin, som väntat, på många håll in i en lite lugnare fas med lägre bnp-tillväxt men från ett väldigt gott utgångsläge. Det har varit en ganska tydlig nedgång, inte minst i industrin, både i och i euroområdet. Särskilt tysk industri har tappat en hel del. En stor diskussion är naturligtvis handelskonflikten och i vad mån det som man diskuterar mellan och leder till ringar på vattnet på ett eller annat sätt. är inte detta hela bilden, för tjänstesektorn och hushållen i och i euroområdet är generellt sett mer optimistiska. Detaljhandeln går bra. Och arbetslösheten är på många olika håll i euroområdet och i på låga nivåer, särskilt i ett tioårsperspektiv. , som en väldigt öppen ekonomi, har en ekonomisk utveckling som påminner om det här konjunkturförloppet. finns det som alltid ett antal olika orosmoln att fundera kring. är svårt att veta vad handelskonflikten mellan och egentligen leder till på lite sikt. Brexit närmar sig eller närmar sig inte. Detta leder till en ekonomisk osäkerhet som naturligtvis inte minst sätter sig i men också har en del negativa effekter på andra håll. Som tidigare är det nu politisk osäkerhet i många länder, till exempel , och , så det finns alltid någonting som man kan oroa sig för och fundera kring. är de här orosmolnen väldigt svåra att siffersätta i ett konjunkturperspektiv, för antingen blir de verklighet eller inte. Normalt sett får man ta hänsyn till den sortens händelser pö om pö. Men de ökar i alla fall risken för en avmattning. När det gäller svensk ekonomi, här beskriven i termer av resursutnyttjandet eller den ekonomiska aktiviteten i svensk ekonomi, har haft en god ekonomisk utveckling med hög tillväxt, högt resursutnyttjande och fallande arbetslöshet. Resursutnyttjandet, som det beskrivs här, är alltså en graf som visar om det är över eller under genomsnittlig ekonomisk aktivitet i . Det är osannolikt att man i evighet är bättre än medelvärdet; det kommer inte att gå. Men vi har bakom oss då det har varit på det sättet. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Då är det rimligt att anta att det kommer att gå lite långsammare längre fram, det vill säga att tillväxten i svensk ekonomi dämpas. Men det är fortfarande en hygglig tillväxt i ett historiskt perspektiv. En indikation på detta är konjunkturindikatorn och barometerindikatorn, som är på väg ned. En del i detta är sjunkande optimism i tillverkningsindustrin. Om man blickar framåt kommer resursutnyttjandet, om vi får rätt i vår prognos, att ligga högre eller lite högre än normalt. Det betyder, mätt på det här sättet, att vi hela den här perioden kommer att ha fem till då resursutnyttjandet kommer att ha legat över genomsnittet. Vi har länge talat om att trots den starka utvecklingen på arbetsmarknaden kommer arbetsmarknaden att mattas av något när tillväxten blir lite lägre. är det i ett läge som är mycket starkt i så måtto att både arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningsgraden har nått historiskt höga nivåer. Då får man vänta sig en inbromsning, och det har vi talat om . En osäkerhetsfaktor här är de allra senaste data som har kommit in, därför att sysselsättningen följer augusti och då steg arbetslösheten ganska mycket. Vi får se vart det här tar vägen. är antalet nyanmälda platser kvar på en hög nivå och varslen om uppsägning förhållandevis begränsade. Det betyder, oaktat att det går lite åt det andra hållet här, att det fortsättningsvis kommer att vara tryck i svensk ekonomi. Det innebär att vi har goda förutsättningar att se till att inflationen hålls i närheten av eller vid vårt mål på . Inflationen har fallit en del , men det är ungefär som vihar förväntat oss. En del i detta är tidigare energiprisökningar som har försvunnit ur tidsserierna. Senaste utfallet i inflationstakten var , vilket är lägre än vår prognos. Vi har länge sagt att KPIF-inflationen kommer att falla tillbaka, vilket den har gjort. Men är resursutnyttjandet fortfarande högre än normalt. Vi har med oss tidigare kronförsvagningar, och vi har en underliggande inflation som senast låg på . Vi tror att det med låg ränta, god konjunktur, tidigare kronförsvagning och stigande livsmedelspriser bör vara fullt möjligt att få en KPIF-inflation som närmar sig igen . Om man översätter detta till penningpolitik, och som vi resonerar om penningpolitiken , ser vi framför oss en värld där utfallen i stora drag har blivit i linje med våra prognoser. Konjunkturen går in i en lugnare fas, och inflationen ligger nära vårt mål. har vi den globala diskussionen om vart världen är på väg i ekonomisk mening. Det finns risker som är förknippade med det försämrade stämningsläget i världsekonomin. resonerar de stora centralbankerna i världen – Federal Reserve, ECB, – om ett lågt ränteläge och sannolikt ett lägre ränteläge än vad man har föreställt sig. Vi tycker att det i den världen är rimligt att fortsättningsvis se det som en möjlighet att höja räntan eller en bit in . Därefter, när dimmorna har skingrats, är däremot vår bedömning att räntenivån kommer att förbli låg längre än vad vi trodde tidigare. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN innebär att räntehöjningar sker i en långsammare takt än vad vi trodde tidigare. Det har i mycket hög utsträckning att göra med att vi naturligtvis får hålla ett öga på vad som sker runt omkring oss. Det leder då sannolikt till långsammare räntehöjningar framöver, för det gäller att gå ganska försiktigt fram i det här sammanhanget. En viktig fråga – det ser jag inte minst i min inkorg när det gäller mejltrafiken – är kronans växelkurs. Frågan har varit synpunktsrik , för man kopplar ihop penningpolitiken och växelkursen. Men då är det viktigt att komma ihåg att inte har något mål för växelkursens nivå eller utveckling. har vi ett inflationsmål, en rörlig växelkurs och helt fria kapitalrörelser. Det innebär att det är marknaden som fastställer växelkursen, som kan bero på en lång rad olika saker, inte minst omvärldsutvecklingen. Den svenska räntans nivå har självfallet också en påverkan på växelkursen, men det är inte så att räntesättningen i har ett slags absolut koppling till växelkursen ett till ett. Att vi har bedrivit en expansiv penningpolitik har att göra med att vi för fyra låg långt under vårt inflationsmål på , och inflationsförväntningarna föll. Det krävde då den penningpolitik som har förts för att återföra inflationen till målet, och detta har fungerat. har vi, som jag har visat tidigare, haft en synnerligen god utveckling i den svenska ekonomin. Vi förstår naturligtvis den här diskussionen, oaktat att det som sagt har gått bra för svensk ekonomi. glömmer man bort att vi har ett inflationsmål och en rörlig växelkurs, så det kan förtjäna att upprepas lite då och då. Det går bra för svensk ekonomi, och det har länge varit vår uppfattning att kronan kommer att stärkas på lite sikt. Växelkursprognoser på kort sikt är bland det svåraste man kan ge sig på, så det innebär att det är svårt att uttala sig om det. Också av det skälet har jag här en graf som går . Den visar växelkursutvecklingen . Det är ju lätt hänt att man annars fångas i den dagliga diskussionen. Vi behöver naturligtvis fortsätta att analysera vad som händer med växelkursen, och det gör vi också. Vi bedriver ett betydande arbete med att titta på långsiktiga trender i växelkursen och vad växelkursförändringar kan bero på. Vi tittar inte enbart på penningpolitiken utan också på olika modeller för hur man fastställer växelkursen på i något slags teoretisk mening. Vi har anlitat en extern forskare som tittar på kortsiktiga fluktuationer i växelkursen, vi utvärderar olika modeller för att göra växelkursprognoser, vi anordnar olika internationella konferenser för att diskutera växelkursfrågor och mycket annat när det gäller små, öppna ekonomier. Vi tittar också på strukturen på valutamarknaden. Det här är inte enkelt, därför att det finns konjunkturella skeenden i detta. Med fria kapitalrörelser påverkas vi av vad som händer i den globala ekonomin. sker det också strukturella förändringar i svensk ekonomi som gradvis kan påverka växelkursen. Det gäller att förstå alla dessa samband så gott det går. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Som alltid finns det kvarstående utmaningar. En långsiktig utmaning är hushållens skuldsättning liksom de olika strukturella problemen på den svenska bostadsmarknaden. Jag är väl medveten om att det inte ingår i mandat att sköta bostadsmarknaden, men bostadsmarknaden påverkar svensk ekonomi. Skuldernas nivå och de risker som finns med den påverkar också den ekonomiska utvecklingen och riskerna i svensk ekonomi. Då blir naturligtvis svensk ekonomi känslig för störningar i det här sammanhanget. Det har diskuterats vad som behöver göras för att vi ska få en bostadsmarknad med en bättre jämvikt och inte den ojämvikt som vi har på bostadsmarknaden . finns det diverse olika frågeställningar på arbetsmarknaden. Jag refererar till den graf som jag visade tidigare på den aggregerade arbetslösheten. Om man gör en uppdelning i olika typer av arbetstagare är arbetslösheten i vissa kategorier väldigt låg. Där kan man säga att det råder full sysselsättning. Bland andra kategorier är arbetslösheten väldigt mycket högre. Men det är som sagt strukturella frågeställningar som ligger utanför det som sköter men som är nog så viktiga för svensk ekonomi. Per , : Jag vill utnyttja min tid till att ta upp två frågor. Dels kommer jag att göra en kort tillbakablick på de år som varit och helt enkelt försöka belysa frågan hur det har gått för sedan den globala finanskrisen och den europeiska skuldkrisen. Det blir inget nytt för er, men jag tycker ändå att det är viktigt att sätta de dagsaktuella frågorna i ett sammanhang. Dels kommer jag att gå inte lite grann på de mer aktuella ekonomiska och penningpolitiska diskussionerna. Där tar jag min utgångspunkt i det möte som vi hade . Jag börjar med tillbakablicken. Det har varit en tämligen dramatisk period med en mycket expansiv penningpolitik. Det är ju inte unikt för , utan så har det också varit i många andra länder. fick vi negativ ränta. Då började vi köpa statspapper och har sedan gjort det i ganska stor omfattning. Det är klart att den ekonomiska krisen är ett viktigt skäl till den här penningpolitiken. Men en kanske lika viktig faktor som även centralbanksvärlden diskuterade lite för sent är den globala räntetrend nedåt som pågått i många länder under många decennier. Det här är viktigt, för om vi ska få expansiva effekter på ekonomin måste vi gå under det normala ränteläget. Och om det normala ränteläget är lågt behöver det egentligen inte bli en väldigt expansiv penningpolitik för att påverka inflationen och ekonomin. Detta är en faktor som har lyfts fram mycket . Den har varit lite grann förbisedd, så den tycker jag är viktig att betona. Vi har haft en tydlig trend uppåt i inflationen . Som var inne på har det delvis varit lite tur. Vi har haft ganska betydande bidrag från energipriserna, som vi absolut inte kan påverka med vår penningpolitik. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN har ökat i ganska stor omfattning och framför allt 2018. Det har hjälpt till, om man vill uttrycka det på det sättet, att göra att inflationen håller sig nära målet. Men det har inte bara varit tur, utan vi har också haft en underliggande trend uppåt i priserna som vi tror har att göra med en realekonomisk förbättring som har ägt rum . Detta kan man se i olika mått på underliggande inflation. Några av dem beror såklart på energipriserna. Men det finns även andra mått som alla visar på en uppåttrend, så det är rimligt att tro att vi har haft en förbättring av den underliggande inflationen. En särskilt viktig omständighet är att vi har reparerat de förtroendeproblem för penningpolitiken som tidigare rådde. Jag skulle säga att det var som värst och . De långsiktiga inflationsförväntningarna, de femåriga, var på väg nedåt och började närma sig . Jag tycker att det är viktigt att veta vad det betyder. Frågan är helt enkelt vad inflationstakten kommer att vara . Och inte ens när fick på sig att reparera målavvikelser trodde man att det skulle bli , utan förväntningarna var snarare . Det är viktigt att vi har lyckats fixa detta, tack vare penningpolitiken. Om man tror att inflationen blir ställer sig pris- och lönebildning in på det. Det blir därmed lite grann av ett självspelande piano. Det är något man får hjälp av, så det är viktigt. Trots att utvecklingen har varit bra har vi fått lite bekymmer igen. Inflationstakten är nere på , som sa. Då har i korten legat att inflationen ska falla ned lite grann på grund av mindre energiprisbidrag. Men i det allra senaste utfallet var det inte energipriserna som gjorde att inflationen blev oväntat låg utan mer livsmedels- och varupriserna. Detta är lite bekymmersamt, och det får vi följa vidare. Vi ser också att inflationsförväntningarna har gått ned igen. Att de gör det på kort sikt är inte så konstigt, för de brukar följa inflationstakten så som den dagsaktuellt utvecklas. Men det är mer problematiskt om de långsiktiga inflationsförväntningarna börjar falla. Totalt sett ligger siffrorna fortfarande hyggligt . Men det gäller för oss att vara på hugget så att det inte går åt fel håll igen. Bilden till vänster kan se lite krånglig ut, men den visar helt enkelt den genomsnittliga tillväxttakten i bnp och bnp per capita på x- och y-axlarna . Ni behöver inte leta efter enskilda länder, men den röda pricken är . Ju mer nordost man ligger desto bättre ligger man till i båda dimensionerna. Då ser ni att det i huvudsak är ett antal upphinnarekonomier, som startar med ett lägre välstånd, vilka har haft en bättre genomsnittlig tillväxt. Sedan har vi , där det har varit en del bokföringsmässiga frågor kring företag. Jag tror att de 2015 hade 25 procents tillväxt. Det var ingen riktig tillväxt, utan det hade att göra med att man gjorde om klassificeringar i företagssektorn. Återhämtningen i har varit stark . Kanske är den ännu mer imponerande om man tittar på bilden till höger. Den visar att sysselsättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet i hade en uppåtgående trend under hela krisen, till skillnad från till exempel där väldigt många under STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN en period lämnade arbetsmarknaden därför att man hade gett upp, och arbetskraftsdeltagandet gick ned. Så har det inte varit i . Det bör bädda för en bra utveckling på arbetsmarknaden framöver. Skillnaden som har mot är i storleksordningen vad gäller både sysselsättningsgrad och arbetskraftsdeltagande, så det är ett starkt läge. Vi har fått lite dåliga siffror i . Det tycker jag bara understryker bilden att det inte är problemfritt, trots att det i det stora hela har sett ganska bra ut. Jag går över till det mer dagsaktuella. Det som mest uppmärksammats är en kraftig räntenedgång. Ni kan på bilden till vänster se tioåriga statspappersräntor för , och . Siffrorna vid de vertikala strecken är från de penningpolitiska mötena , . Som ni kan se började räntorna gå ned ganska mycket . Sedan tilltog räntefallet . Efter vårt möte har räntorna stigit lite grann. Som var inne på går detta väldigt mycket tillbaka till bekymmer kring handeln. Man får förmoda att handelskonflikten mellan och har spelat roll men även brexit. Detta har tyngt framför allt industrisektorerna i länder som har mycket export. Vi kan till höger se inköpschefsprisindex. , den svarta punkten på bilden, har i princip varit i fritt fall , vilket naturligtvis är bekymmersamt. Detta har lett till förväntningar om lättnader i penningpolitiken, vilket är en viktig orsak till att långräntorna har drivits ned. Sedan har ECB och Fed levererat på detta men kanske inte så mycket som marknaden trodde. Det är ett skäl till att räntorna har tickat upp lite . Vi får se hur utvecklingen blir framöver. Man kan säga att det är en klar avmattning, men vi är inte i en recession ännu, som också var inne på. Jag går över till ett resonemang kring vårt möte . Jag var tveksam till idén att satsa på en räntehöjning , och argumenten för det tycker jag är ganska enkla. Vi har en ganska låg inflation, i alla fall i närtid, och det gällde även innan vi fick det dåliga augustiutfallet. Vid mötet hade vi en förväntan om att inflationen skulle komma att ligga på i snitt . blir den förmodligen ännu lite lägre på grund av augustiutfallet, och inte heller blir det några dramatiska uppgångar i inflationen. Vi har sett en viss tendens nedåt i inflationsförväntningarna i . Det är inte dramatiskt, men jag tycker inte att det är läge att höja räntan med hänsyn till dessa. Och några nämnvärda uppåtrisker finns i stort sett inte, i alla fall inte som jag kan se, utan i princip hela riskbilden pekar nedåt. Därför tycker jag inte att man behöver känna sig stressad på den punkten. Sedan har vi frågan vad det skulle betyda om vi höjer räntan som ledande centralbanker sänker den. Det finns ett utrymme för att göra det. höjer räntan, och det verkar gå ganska bra. Det är alltså inte säkert att det skulle ge några obehagliga effekter. Men det är ganska ovanligt att vi är i ett sådant läge, så jag tycker att frågan är väl värd att ställa. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Jag valde ändå att inte reservera mig mot beslutet. Det här är en prognos för hur vi ska agera om , och jag tycker också att räntebanan i övrigt är rätt okej. Därför tyckte jag inte att det var tillräckligt för att gå in med en formell reservation. (S): Tack för era föredragningar! Det är ju onekligen ett intressant läge som vi befinner oss i, och det har vi sagt vid de senaste utfrågningarna, i alla fall , tror jag. En sak som jag har tagit fasta på är det som vice riksbankschefen avslutade med, nämligen det faktum att vi nu har ett läge där Fed och går ned på en lägre räntenivå medan vi fortfarande ligger fast i en räntebana där vi flaggar för höjningar . Detta sker i en ganska orolig tid, som vi alla talar om. Vi behöver inte upprepa alla orosfaktorer. Men är vi på väg in i en svagare konjunktur, har en låg ränta och står inför en väldigt stor avtalsrörelse. Då är frågan: Hur ser ni på marknadens förtroende för de antaganden ni gör , med tanke på alla orostecken och att de stora centralbankerna går en annan väg? , : När det gäller de stora centralbankerna är ju förhållandena lite olika. På den amerikanska sidan ser de ju inte någon lågkonjunktur framför sig, även om det pågår en intensiv diskussion åt olika håll, och räntenivån är ju påtagligt mycket högre än på något annat håll i världen. ECB sliter med det som pågår i . Till detta ska man inte minst lägga bekymren i det europeiska banksystemet. ska man komma ihåg, om man knyter detta till den svenska räntan, att vi ligger någorlunda i samma härad. Till detta ska man också lägga våra köp av statsobligationer. Om räntan skulle hamna på noll, vilket vi pratade om vid septembermötet, har vi fortfarande en synnerligen expansiv penningpolitik i . Sedan kan naturligtvis någonting hända i världsekonomin, och vi kan ha fel när det gäller detta. Men låt oss inte ta ut något sådant i förskott. En av slitningarna i den diskussion som har varit refererar till fallande marknadsräntor, men de flesta anser att den globala tillväxten torde hamna någonstans kring . Det är svårt att hitta de där hemska händelserna när man tittar på den allmänna ekonomiska utvecklingen. Då gäller det att bedöma vad som är lagom. En penningpolitisk ränta som är i en väldigt flack räntebana ett tag framöver innebär att den reala räntan i svensk ekonomi fortsättningsvis kommer att vara kraftigt negativ under hela den här tidsperioden. är det vår uppfattning att vi har en hyggligt god utveckling i svensk ekonomi. Med de här räntenivåerna har vi svårt att se att det skulle hända något särskilt när det gäller , synen på inflationstakten och det vi gör. Det vore naturligtvis någonting helt annat om vi till exempel skulle anpassa oss till den amerikanska räntenivån, för det är helt orealistiskt. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Återigen: Det gäller alltid att göra en bedömning av vad som förefaller att vara lagom, och det är den här räntenivån som vi tror kommer att vara lagom . Per , : Jag har inte så jättemycket att tillägga. Jag delar synen att även om vi skulle höja räntan ytterligare ett snäpp i kommer penningpolitiken att vara mycket expansiv, och de justeringar som vi gjorde var ju åt de expansiva hållet. Sedan tycker jag ändå att man måste ta varje möte på allvar, och som jag försökte förklara har jag svårt att se skäl för att känna sig stressad att nu höja räntan. Skulle man se uppåtrisker för inflationen eller för konjunkturen vore ju läget annorlunda, men jag har svårt att över huvud taget hitta någon uppåtrisk som är av mer allvarlig karaktär. Därför känner jag inte heller någon stress att införa en räntehöjning. Det är helt klart att det inte skulle komma att ändra spelplanen totalt. Men man får som sagt ändå diskutera varje möte på fullt allvar. (M): Jag tänkte beröra frågan om växelkursen som riksbankschefen nämnde lite förut. Vi hade besök i finansutskottet av , professor från , som gjorde en ganska intressant analys av kronans utveckling jämfört med dollarn. Han menade att det är lite förenklat att skylla kronans kraftiga fall mot dollarn bara på låga räntor i och tog då som exempel. Där har man sänkt räntan mycket mer än vad vi har gjort i , men man har haft ett mycket mindre valutakursfall mot dollarn än vad den svenska kronan har haft. Han menade att det inte finns någon direkt koppling där och att det inte är så enkelt att förklara kronfallet, som ju faktiskt är ganska dramatiskt. Han menade att det finns andra faktorer som påverkar kronan, inte minst förtroendet för svensk ekonomi och i omvärlden. säger riksbankschefen att svensk ekonomi går bra och att vi har en förhållandevis god tillväxt. Riksbankschefen säger att forskar en del om detta och analyserar hur växelkurser förändras och så vidare. Jag vill därför höra vad riksbankschefen själv tror. Hur mycket av kronförsvagningen beror på den låga räntenivån, och hur mycket beror på andra faktorer? Vad kan dessa andra faktorer i så fall vara? , : Det kan jag inte sätta en siffra på, för det är mycket svårt att göra. Men frågeställningarna är relevanta, och det är därför vi sysslar med detta i stor utsträckning och kommer att återkomma till det i olika former. Ett exempel är den ruta vi hade med i en penningpolitisk rapport då vi försökte titta på vad som händer med den reala STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN växelkursen i svensk ekonomi. Det intryck man får – man får dock vara försiktig – är att den reala växelkursen på ett eller annat sätt har försvagats. Kommer vi in på den typen av frågeställningar är vi en bra bit ifrån det konjunkturella perspektivet, som ju penningpolitiken i allt väsentligt sysselsätter sig med.