rfr · H60WRFR6 · 2019-05-24 00:00:00 — Det är ett kontrafaktiskt scenario, som ekonomerna kallar det, som vi inte har genomlevt och därför inte kan veta något om. Men det står rimligen rätt klart att skulle man ha gjort det hade situationen med inflationen blivit ännu sämre än vad den har varit. Som och andra visade har vi fortfarande problem med inflationstrycket. Räknar man bort energipriser ligger inflationen i alla fall inte på en imponerande nivå. Det har förbättrats, men det är inte problemfritt, tror jag UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN man kan säga. Så har situationen sett ut under , och så ser den ut Hade vi höjt räntan tidigare skulle vi naturligtvis ha löpt risken att själva trycka ned inflationen och i ett dåligt scenario också få negativa effekter på har de glidit ned lite grann – ingenting jättedra- matiskt som man behöver hetsa upp sig över, men det illustrerar ändå att när inflationen rör på sig tenderar förväntningarna att följa med, och även förvänt- ningarna längre ut, alltså de femåriga, tenderar att uppvisa en ganska stor käns- lighet för inflationsvariationer. Just det där har varit ett stort tema i centralbanksvärlden med Det har byggts in något slags misstroende gällande att central- bankerna inte riktigt fixar det här på det sättet man trodde. Man pratar om att det kan vara överkänslighet i förväntningarna, även i de långsiktiga, och att de snabbt kan ramla ned igen ifall någonting blir sämre. Det är en diskussion att ha med sig. Tittar vi specifikt på är det en sak att man i enkäter tror på en in- Men vad i övrigt ser vi för tecken på att det nominella ankaret fungerar i ekonomin? Där jag skulle titta först är lönebildningen. har många varit inne på att svenska löner förvånar. De växer inte på det sätt som de borde med hänsyn till konjunkturläge och med hänsyn till vad infla- tionen numera är. Det kan vara så att i lönebildning finns det fortfarande något slags misstro om att det här inte kommer att ordna sig och man inte vågar tro på . Är man då för tidigt ute med räntehöjningarna kan man förvärra hela proble- Det tycker jag också måste vägas in. Sedan måste vi blicka framåt. Vi har ju en otroligt knepig omvärld att na- vigera oss genom. Vi ser också att andra centralbanker är försiktiga i den här Tar man ett felsteg och agerar för tidigt kan det bli väldigt kostsamt. Skannar man bara över de utmaningar och risker som man ser känns det, i alla fall för mig, som att i princip alla pekar åt ett håll, och det är att det blir sämre och inte att det blir bättre. Det talar också för att vara väldigt försiktig nu när man ska gå in och för- söka normalisera penningpolitiken. Det finns inget skäl för oss att sitta och vänta extra länge i onödan. Om vi gör bedömningen att det går att höja räntan gör vi ju det. , : Jag börjar med att svara –hon verkar inte vara kvar, men det kanske går att framföra svar till henne i alla fall – som ställde en intressant fråga om hur man får ihop vår uppskattning om den långsiktiga växelkursen från , en fördjupning där, som det nog kortsiktigt har sjunkit också. Hur får man ihop det här? Vi gör återkommande bedömningar av vad som är den sannolika, reala, långsiktiga växelkursen. Där tar man in faktorer som tillväxtförutsättningar UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN relativt omvärlden, och då kan man konstatera att vi när det gäller produktivitet, demografi och en del andra faktorer inte kommer att ha riktigt lika goda förutsättningar jämfört med omvärlden som vi trodde . Det där kan man läsa mer om. Vi ligger ungefär, enligt våra bedömningar för den långsiktiga, reala växelkursen, där och andra internationella bedömare ligger. När det gäller på kort sikt och den kronförsvagning som vi har sett skulle jag säga att det är marknaden som har förändrat sin syn på det globala konjunkturförloppet och framför allt skrivit ned sina förväntningar. Det brukar ge en extra kronförsvagning, eller växelkursförsvagning generellt, på små öppna ekonomier. Sedan är frågan, som tar upp, och den har varit uppe tidigare också från vår sida, om vi har ett ansvar för omvandlingstryck i . Mitt svar är nej. Det står för det första inte i vårt uppdrag att vi ska upprätthålla något särskilt omvandlingstryck på det svenska näringslivet. Det är inte uppenbart hur man mäter omvandlingstryck heller, så det vore ett väldigt svårt policyuppdrag för oss om man skulle önska så. Sedan finns det en klar motsättning här, för det kan inte både vara så att näringslivet säger att de tar det lite lugnare för att de får så mycket kroneffekter i vinsterna som de säger att de inte kan höja priserna för att det är så stor konkurrens. Båda sakerna kan inte gälla . Det bestämda intryck som vi har är just att omvandlingstrycket är väldigt högt och att kronan inte ger så stor effekt. Det visar också de företagsintervjuer som vi systematiskt gör . Rea på tillgångar, sägs det vidare. Det är inte förenligt med vårt penningpolitiska uppdrag som vi har fått från er genom lagstiftningen att upprätthålla vissa priser på kommersiella fastigheter i eller något liknande. Att det skulle finnas en stukad informationsbärare i den svenska kronan har jag heller inte sett något datastöd för. Jag tror att betydelsen av penningpolitiken faktiskt har stimulerat resursutnyttjandet, och vad det har givit i form av högre investeringsplaner och högre konsumtionsplaner framåt är en mycket viktigare faktor. När det gäller om omvärlden undrar över kronan tror jag att det finns större problem som omvärlden undrar över. Kronrörelsen är en ganska isolerad företeelse när det gäller finansmarknaderna i . Vi ser exempelvis inte några högre riskpremier på den svenska räntemarknaden som talar för att omvärlden är vare sig förundrad eller oroad över den svenska ekonomin. , : Det här handlar om vad som hände i penningpolitiken. Jag tycker inte som Per. Min analys och bedömning har varit annorlunda än . när jag satte mig ned och tittade på den information och de prognoser som fanns för tiden framöver kom jag fram till att jag tyckte, vid UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN det penningpolitiska mötet februari, att vi borde höja reporäntan med 0,25 pro- Det tyckte jag vid varje penningpolitiskt möte. Jag ändrade inte analysen under . Vid decembermötet var jag väldigt nöjd, för då kom räntehöjningen. Jag tyckte att det var hög tid att höja reporäntan vid det tillfället. kelsegrunder för det här handlar om att måluppfyllelsen vad gäller inflationen var god och hade varit det . När det gällde inflationsförvänt- ningarna hade de också legat på målet – det gällde aktö- rer på penningmarknaderna men också arbetsmarknadens parter. cent i policyränta är väldigt, väldigt lågt. I de flesta penningpolitiska rapporter finns en diskussion om negativa sido- effekter av att ha så låga räntor. Givet den situation som rådde med fördelar och nackdelar tyckte jag alltså att vi borde höja reporäntan. Den här övertygelsen bär också över till köp av statsobligationer. ett annat sätt att göra penningpolitiken mer expansiv. Jag tyckte under hela året att penningpolitiken borde bli lite mindre expansiv. Det är väldigt konstigt att bli betraktad som åtstramare när man pläderar för en reporänta på minus . När det gäller lönebildningen vill jag säga att min syn är följande. en arbetsfördelning i svensk ekonomisk politik. Det är som sköter penningpolitiken och har att uppnå inflationsmålet. parter som har att förhandla löner. Vi är ömsesidigt beroende av varandra. terna tittar på vad vi gör vad gäller penningpolitiken, och vi tittar på vad par- terna kommer fram till när det gäller att göra prognoser och bedömningar. jag tror att det är väldigt viktigt att ha klart för sig att var och en har sitt eget ansvar. (V): Tack så mycket för intressanta dragningar! miär för mig här. Jag har inte haft möjlighet att ställa frågor tidigare. dock en av de 82 som i efterhand kollade på webb-tv på förra årets utfrågning, och jag hoppas att det bidrar till att jag inte skämmer ut mig här. har vi fått höra en del om det här med uteblivna löneökningar kopplat till att uppnå inflationsmålet. Jag har redan fått en del svar på det, men jag skulle ändå vilja fråga om man ska se det som att det är saker som ligger utan- för och den expansiva penningpolitikens område som orsakar den uteblivna löneökningen – sådant som lyfte fram gällande fack- föreningsrörelser och annat. Jag tänker också att det som man i rapporten bedömer som den största ris- ken för den svenska ekonomin, alltså hushållens skuldsättning kopplad till bo- stadsmarknaden, också är sådant som anförs ligga utanför penningpolitikens eller kontroll och uppdrag. Vi kan jämföra med där man trots liknande expansiv politik har haft helt andra bopriser och en annan skuldsättning i en liknande ekonomi. UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Då undrar jag: Ska man anse att andra faktorer är orsakerna till uteblivna löneökningar? Och är det också den här biten, minskad produktivitet, som företagen anger i fördjupningen som är det som i stället har stått för kostnadsökningarna när det inte har handlat om löneökningar? Vad beror det på att man har sett en försvagning i produktiviteten? (KD): Jag har två frågor. är det visserligen 2018 som vi tittar på i den här utfrågningen, men jag har ändå frågor som är något mer framåtblickande. En del av oss tror jag hajade till när tremånadersräntan i var dyrare än tioårsräntan. Det där har hänt i historien, och det har inte bådat gott vad gäller konjunkturutvecklingen. Det handlar väl lite grann om det som var inne på om vad kostnaden för de sista tiondelarna är och vad vi har för möjligheter framöver när det gäller penningpolitiken och de mekanismer som ändå fungerar lite sämre när räntan ligger under noll. En reflektion kring hur nu ser på de ekonomiska utsikterna framöver undrar jag om vi kan få höra. Är vi på väg mot en recession? Hur ser det ut givet vad som har hänt på räntemarknaden den senaste månaden? Det skulle jag gärna vilja höra några ord om. Den andra frågan handlar om lönebildningen. Om man får tro opponenterna här ägnar sig för mycket åt valutakursens påverkan på inflationen och kanske något för lite åt lönebildningens påverkan på inflationen. var det en rätt stor diskussion när uppfattades försöka prata upp lönerna, om ni minns. Det var alla fall en diskussion om huruvida det var så eller inte. Men min fråga gäller egentligen om har några synpunkter strukturellt, alltså inte på lönenivåerna, på hur lönerna sätts. Hur ser man på det som tog upp här med märket? Hur ser man på stora centrala avtal och så i förhållande till lönebildningen? Jag skulle vilja höra några ord om det strukturella och inte om nivån på löneökningarna. Ordföranden: Det var den sista frågeställaren, och därmed går vi över till den sista omgången svar också. , : Jag vill svara på reflektioner och frågor om de uteblivna löneökningarna – hur det kommer sig och vad man kan göra med det. Jag tror att man kan komma ihåg att det ganska mycket är ett västfenomen. Det är inte isolerat till att efter den globala finanskrisens värsta år har löneökningarna i princip i hela västvärlden varit väldigt låga. Man kan konstatera forskning kring det här att utväxlingen mellan resursutnyttjandet å ena sidan och löneökningstakten å andra sidan förefaller ha blivit svagare. Sedan finns en diskussion i akademiska kretsar och centralt som handlar om huruvida det här är tillfälligt, bara en fördröjning eller om vi har gått in i en helt ny värld. UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Vi är av uppfattningen – eller i alla fall jag, jag får tala för mig själv – att sambandet fortfarande finns. Vi har skrivit om det här – om Phillipskurvesam- bandet och liknande fördjupningar. Har du ett högt resursutnyttjande i ekono- min slår det igenom i löneökningar, men det kanske dröjer och blir lite svagare Det har varit lite speciella år, minst sagt. Produktiviteten har varit låg, och det har varit med väldigt hög arbetslöshet. Då kan man förstå att löntagarna är försiktiga med att begära höga löner och att lönesättarna har varit försiktiga – just för att produktiviteten är låg. Sedan brukar digitalisering nämnas i som en viktig förklaring till varför vi skulle vara särskilt obenägna att höja lönerna i det här landet. ett tal om det här . Inför det gick jag bland annat ige- nom de företagsintervjuer som vi gör på och jämförde med lik- nande företagsintervjuer som andra centralbanker gör med sina företag. kunde konstatera av det materialet att svenska företag generellt sett tror på mycket större prispresseffekter av digitalisering och också sysselsättnings- dämpande effekter av digitaliseringen jämfört med företag i andra länder. Bland svenska företag är det särskilt tydligt hos tjänsteföretag och detaljhandel jämfört med industriföretag. Jag är inte övertygad om att vi i är så annorlunda jämfört med andra Det är ungefär samma teknologiska skifte som sker, och vi är inte sär- skilt mycket snabbare än andra på att anamma den nya tekniken. det här är en ganska hemsnickrad debatt som vi håller på med i . mina poänger i talet som jag höll var att tona ned att vi skulle vara så an- norlunda och också att det bästa vi kan göra från penningpolitikens sida är att hålla stabila inflationsförväntningar när man ändå ska ta sig igenom de här pris- och produktionseffekterna som tekniken för med sig. , : Jag tänkte kommentera det här med lö- nerna och vilka faktorer som har påverkat. Det tråkiga akademikersvaret är att det är många olika faktorer som har påverkat det. Jag tror personligen att det bästa kan göra är att styra mot ett inflationsmål så att inflations- Det för en sund lönebildning, ett bra lönetryck i ekonomin, som ändå kan ge reallöneökningar och därmed Jag tror att det absolut bästa kan göra är att upprätthålla inflationsmålet. Det kom upp en fråga här om man sneglar för mycket på växelkursen och för lite på lönebildningen och så vidare, men jag tror att realiteten är att man ska fortsätta precis som man har gjort, kommunicera och upprätthålla infla- tionsmålet som är överordnat. Då kommer det att bli ett bra löneutfall på ar- betsmarknaden, tänker jag. , : Jag skulle vilja svara . strukturen och organisationen av lönebildningen, inte utfallet. UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Från utgångspunkt måste vi ta den struktur och de institutioner som finns som givna. De finns där och vi får agera utifrån dem. Jag har några personliga reflektioner som vi inte nödvändigtvis har talat om i direktionen. genomgick väldigt omfattande och stora institutionella förändringar som ett resultat av 90-talskrisen. Vi fick en oberoende riksbank, en rörlig växelkurs och inflationsmål. Vi fick ett finanspolitiskt ramverk och balanskrav för kommunerna. Men ytterligare ett element var att vi fick industriavtalet och nya institutioner för lönebildning. Alla de här bitarna passar ihop tillsammans och har skapat det som vi har sett under . Jag tror inte att de som slöt industriavtalet satte sig ned och pratade med varandra och sa att de skulle plocka fram teorier för fasta växelkurser och komma på ett lönebildningssystem. De pratade med varandra om att hitta ett sätt så att konkurrenskraft och köpkraft kunde ökas och om att hitta institutioner för att få detta att verka. De visste mycket väl att vi hade en rörlig växelkurs. En variant var att tänka sig att om vi gör fel får växelkursen rätta till det hela. En annan variant var att säga: Vi får göra rätt på en gång – växelkursen är alldeles för osäker för att reparera eventuella fel som vi gör. Jag tror personligen att andra institutioner för lönebildningen skulle ha lett till en mycket skakigare lönebildning. En sak som jag tror att vi har haft väldigt lätt att glömma bort under är att vi i princip har haft arbetsfred i . Parterna har kommit fram till avtal. De har gjort det väldigt snabbt, och vi har haft arbetsfred och ekonomin har kunnat utvecklas. Jag tror att det skulle ha varit en farlig väg med mer decentraliserade förhandlingar. Jag tror att det skulle ha funnits en mycket större risk för konflikter på arbetsmarknaden, och då hade vi fått helt andra BNP-prognoser. Institutioner lever inte för evigt – inte någon av de institutioner som jag räknade upp här. Men de bitar som har funnits i pusslet har gagnat , och jag tror att inom överskådlig tid kommer de att fortsätta att göra det. Ordföranden: så mycket! Då får avsluta. , : Med referens till de frågor som har ställts och frågan om hushållens skulder finns det en liknande bild i ett antal andra länder, som har visat. Vi brukar säga att det är svårt för oss med de verktyg som vi har att skapa en ränta för företagssektorn och en helt annan, högre, ränta för hushållen. Med det monetära system som vi har har vi helt enkelt inte verktygen för att åstadkomma det. Då behöver någon annan ta sig an den uppgiften. Det finns några olika områden som man kan göra det på. Ett exempel är att använda finanspolitiken genom att hantera det via fastighetsskatten eller ändra ränteavdragen. Båda innebär ju att det blir dyrare att bo, och då lånar man inte lika mycket som annars. UPPTECKNING FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN När det gäller frågan om hur löner sätts har redan kommen- En del av vårt arbete är att förstå de processerna, men det är inte en del av vårt arbete att ha synpunkter på de processerna. Det sköts av andra. har det inflationsmål som vi har, och det gäller den allmänna ekonomiska ut- vecklingen och inte synpunkten på lönesättning som sådan. När det gäller fråga om vart vi är på väg resonerade vi om det för sedan när vi resonerade om penningpolitiken. är att det allmänt sett råder goda tider på många olika håll i svensk ekonomi , så också i olika delar av världsekonomin. kommer vi aldrig ifrån att i en liten öppen ekonomi som den svenska finns det ändå alltid något att oroa sig för . Men oaktat det tror vi ändå att vi i stora drag också kommer att uppnå vårt inflationsmål under kommande Ordföranden: Ett stort tack till samtliga ledamöter i direktionen och våra in- bjudna opponenter och för dagens utfrågning! Jag tror att vi har fått med oss väldigt mycket till det fortsatta arbetet. är utfrågningen slut för den här gången. Bilder som visades av BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA Bilder som visades av BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN I. Penningpolitiken 2018 BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA II.Varför så svårt att nå inflationsmålet? BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN III.Aspekter på den expansiva penningpolitiken BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN Bilder som visades av BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA Bilder som visades av BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA Uppföljning av den nya fastighetsmäklarlagen Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 27 sep- Forskarskolor för lärare och förskollärare – en uppföljning av fyra Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 15 offentliga utfrågning om Finsams fortsatta utveckling - nästa steg Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pela- Konkurrenskraften hos svenska multinationella företag i ljuset av nya regler inom internationell beskattning offentliga utfrågning om marknadsföring i sociala Uppföljning av handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar seminarium om Skattereformen – dess historia – en uppföljning med inriktning på barn Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den 14 offentliga utfrågning om kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården Offentlig utfrågning om framtidens public service Offentlig utfrågning om ett ökat kollektivt resande för framtiden Offentlig utfrågning om åtgärder för lägre sjukfrånvaro och om han- teringen av regionala skillnader i sjukförsäkringen Offentlig utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Offentlig utfrågning om it-infrastrukturen – och offentliga utfrågning om framtidens innovations- offentliga utfrågning om den finansiella stabiliteten seminarium om statens idrottspolitiska mål med in- riktning på barn och ungdomar Skatter som drivkrafter för företags lokalisering Öppen utfrågning om - en del av kontrollmakt Vägen till arbete för unga med funktionsnedsättning – en uppföljning och Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken offentliga utfrågning om barns skuldsättning Samordnad individuell plan (SIP) – en utvärdering offentliga utfrågning om internationell handel Offentlig utfrågning om framtidens spelpolitik Offentlig utfrågning om finansiell stabilitet och makrotillsyn den 23 Offentlig utfrågning om vägen till arbete för unga med funktions- nedsättning – en uppföljning och utvärdering Personlig assistans – effekter av rättsutvecklingen Forskarhearing om nya svenskar och demokratin Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Fossilfria drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan – flytande, gasformiga och elektriska drivmedel inom vägtrafik, sjö- fart, luftfart och spårbunden trafik Offentlig utfrågning om konkurrens på lika villkor inom luftfarts- Offentlig utfrågning om trygghet och studiero i skolan Järnvägstunnlar och skogsbilvägar – en uppföljning av klimatan- Öppen utfrågning om för offentliga utfrågning om cybersäkerhet Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport finans- Regeringens resultatredovisningar i ett 20-årigt perspektiv – utgiftsområde 8 Migration Seminarium om Agenda 2030 Öppen utfrågning med anledning av Riksrevisorernas årliga rapport Öppet seminarium om Efter #metoo – hur går vi vidare? Offentlig utfrågning om fossilfria drivmedel för att minska Offentlig utfrågning om anpassning av väg och järnväg till ett för- Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om finansiell stabilitet Offentlig utfrågning om transportsektorns bidrag till att uppfylla kli- En utvärdering av personalliggarsystemet Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken