eunbil · H60N4CCB84 · 2019-01-01 00:00:00 — Sekretariatet för EU och internationella frågor Rådets möte (jordbruksministrarna) 3.Reformpaketet för den gemensamma jordbrukspolitiken, CAP, efter 2020; •Förordningen om strategiska planer inom GJP -Diskussion om den nya genomförandemodellen Kommissionens lagstiftningsförslag om reform av den gemensamma jordbrukspolitiken, CAP, efter 2020 presenterades . Reformpaketet består av tre förordningsförslag. Kommissionen föreslår att medlemsländerna för budgetperioden ska få ett större ansvar i sitt genomförande av politiken. Varje land ska ta fram en strategisk CAP-plan som omfattar både pelare 1 (inkomststöden) och pelare 2 (landsbygdsprogrammet). I planen ska länderna genom val av åtgärder och stödvillkor samt budgetfördelning till de olika åtgärderna redovisa hur de 3 allmänna och de 9 specifika målen för CAP ska kunna nås. Angående revision av politikens genomförande föreslår kommissionen att principen om en modell med samordnad granskning införs, ”single audit”, i syfte att undvika icke samordnade, överlappande kontroller och revisioner. Genom detta kommer kommissionen i fortsättningen i högre grad förlita sig på det arbete som gör i i sin granskning av CAPs genomförande. Politiken föreslås i högre grad bli resultatorienterad och en uppföljning ska ske mot de angivna målen genom ett antal indikatorer. Detta är till viss del en förändring då politiken , i högre grad, är uppbyggd utifrån att detaljerade regler fastställs på EU-nivå som sedan kontrolleras av kommissionen ner på brukarnivå. Utöver själva kontextindikatorerna som beskriver grundläggande förhållanden för jordbruket och landsbygden föreslås tre olika typer av indikatorer. Utfalls-, resultatrespektive effektindikatorer. Effektindikatorerna kommer att sammanställas av kommissionen utifrån data som erhålls från länderna. Med hjälp av effektindikatorerna ska politiken följas upp på . Utfallsindikatorerna anger insatser i form av olika åtgärder. Resultatindikatorerna är i stor utsträckning relaterade till utfallsindikatorerna och kan till exempel ange hur stor andel av jordbrukarna som omfattas av en åtgärd. Utfalls- och resultatindikatorerna är centrala delar i prestationsrapporten som ska lämnas till kommissionen . Kommissionen har i valet av indikatorer utgått från dagens indikatorer men har även kompletterat med nya indikatorer för att fånga in förändringar i politiken och en ökad ambition på särskilda områden. Utgångspunkten är att indikatorerna ska baseras på befintliga och tillgängliga data och gå att sammanställa och vara relevanta för samtliga länder. Medlemsländerna har dock möjligheter att komplettera med egna indikatorer för att följa upp politiken mer utförligt. Vid rådet avser ordförandeskapet att diskutera förslaget om den nya genomförandemodellen. Dessa delar diskuteras dock fortfarande på teknisk nivå i rådsarbetsgrupp. Diskussionen på teknisk nivå handlar dels om 2 (10) utformningen av indikatorerna, dels om själva resultatrapporteringen och vilka konsekvenserna blir när medlemsländerna inte når sina mål. Det återstår även att klarlägga på vilket sätt medlemsländerna ska planera årliga mål för olika typer av åtgärder. Två utestående frågor rörande resultatrapporteringen handlar om medlemsländerna ska rapportera eller endast vart annat år samt hur planeringen av milstolpar för utbetalning av stöd till åtgärder som inte är djur- eller arealbaserade ska gå till. Förslag till svensk ståndpunkt: Vägledande principer för regeringen i förhandlingarna om CAP är totalt väsentligt minskade utgifter, marknadsorientering, lika konkurrensvillkor, stärkta miljö- och klimatambitioner samt förenkling. Regeringen är positiv till kommissionens ansats att ge medlemsländerna en ökad flexibilitet i genomförandet samt att politiken i högre grad än ska vara resultatorienterad. Regeringen föreslår att ställer sig bakom grunderna för kommissionens förslag till genomförandemodell. För att CAP ska bli mer resultatorienterad krävs det att kommissionen går från dagens uppföljning av regelefterlevnad till ett resultatorienterat system där kommissionen följer upp genomförandet med relevanta indikatorer. Det är viktigt att förslaget till ny genomförandemodell innebär att implementering och uppföljning blir enklare både för myndigheterna och stödmottagare. Regeringen anser att det är viktigt att indikatorerna i så stor utsträckning som möjligt utgår från befintliga data och att valet av indikatorer även speglar målen för CAP på ett bra sätt. När det kommer till enskilda indikatorer är därför regeringen positiv till att antibiotikaanvändning i jordbruket är något som kommer att följas upp. Några exempel på indikatorer som är mindre lämpliga är indikatorn om rättvis fördelning av stöd och indikatorn som anger hur stor andel av marken som omfattas av grundvillkor då det är en indikator som kan innebära svårigheter att få fram relevant data. Datumet för den årliga resultatrapporten, , kan vara en utmaning för stödmyndigheten och det är därför viktigt att det som ska rapporteras in bygger på data som i hög utsträckning kan tas fram direkt från befintliga stödregister och inte kräver allt för omfattande ombearbetning av data. Regeringen ser det som rimligt med en årlig rapportering av indikatorerna givet övergången till en resultatorienterad genomfröandemodell. Om det i de 3 (10) fortsatta tekniska diskussionerna är möjligt att hitta en enklare administrativare modell där indikatorerna endast redovisas var annat år bedömer regeringen att det finns skäl att överväga detta. Regeringen ser en risk med att planeringen och rapporteringen av så kallade enhetsbelopp för stödåtgärder som inte är areal- eller djurbaserade kan bli administrativt betungande. Det är därför viktigt att arbetet på teknisk nivå fortsätter i dessa delar för att hitta en lösning som går att hantera för stödmyndigheterna. Det är även viktigt att inte formerna för resultatrapporten eller fastställandet av årliga milstolpar i sig styr vilka åtgärder medlemsländerna väljer i sitt arbete med den strategiska planen. Datum för tidigare behandling i : Frågan var senast föremål för information i miljö- och jordbruksutskottet och för samråd med . Fortsatt behandling av ärendet: Ordförandeskapets målsättning är att nå en första överenskommelse om CAP-reformen, i de delar som inte är relaterade till budgeten, vid rådsmötet . En omröstning om förslagen i jordbruksutskott genomfördes 1 och . En slutlig överenskommelse mellan parlamentet och rådet bedöms kunna ske tidigast när en överenskommelse skett om EU- budgeten för kommande period. Fakta-PM 2017/18:FPM 140. En långsiktig klimatstrategi för EU - Föredragning av kommissionen och diskussion Denna ordinarie dagordningspunkt var aviserad för jordbruks- och fiskerådet men ströks från dagordningen på grund av tidsbrist, och tas nu istället upp på rådet . 4 (10) uppmanar parterna att ta fram långsiktiga strategier för att minska utsläppen av växthusgaser. antog kommissionskollegiet meddelandet om en långsiktig klimatstrategi för EU. Strategin är inget lagstiftande förslag utan en strategisk vision, som bygger på en detaljerad analys, av hur EU kan bidra till mål. Inga förändringar inom EU:s klimat- och energiramverk till 2030 föreslås. Kommissionen har i strategin bedömt åtta olika scenarier för hur olika samhällssektorer ska kunna bidra till EU:s framtida klimatmål. Scenarierna varierar mellan 80 procents minskning av växthusgaser till 2050 och nettonollutsläpp . Ordförandeskapet har inför mötet tagit fram en kort sammanfattning av kommissionens förslag och dess kopplingar till jordbruket, som bakgrund till diskussionen i jordbruks- och fiskerådet. Den lyfter fram kommissionens beskrivning av byggstenen bioekonomi och kolsänkor som särskilt viktig för jord- och skogsbruket, och med befolkningsökningen, att EU:s jord- och skogsbruk måste leverera tillräckligt med mat, foder och fibrer och material. Den tar också upp att icke-CO2-växthusgasutsläpp kan minskas genom effektiv och hållbar produktion, att digitalisering och smarta tekniker behövs för precisionsjordbruk, samt att innovation är alltmer viktigt bl.a. för ökad produktivitet. Vidare tar den upp vikten av att bibehålla och öka kolinlagringen i skog, jordar och i odlingsmark, samt att byggstenen om cirkulär ekonomi förutsätter resurseffektiv användning av råmaterial och biomassa. Sammanfattningen lyfter fram att strategin kan utgöra ett ramverk för omställning och vikten av forskning, innovation, investeringar och kompetent arbetskraft i landsbygdsområden. Övergripande prioriteringar för den långsiktiga omställningen som tas upp är att stödja en hållbar bioekonomi, diversifiera jordbruket, djurhållning, vattenbruk och skogsbruk, att stärka produktivitet med klimatanpassning, bevara och restaurera ekosystem, säkerställa hållbar användning och brukande av mark och vattenresurser. Ordföranden har inför mötets diskussioner cirkulerat frågor om kommissionens förslag anger rätt riktning för EU:s långsiktiga bidrag till att 5 (10) nå målen i vad gäller jord- och skogsbruket, samt vilka åtgärder ministrarna ser som mest angelägna på nationell och på EU-nivå. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar meddelandet om en långsiktig klimatstrategi och att strategin beskriver hur en omfattande omställning kan ske inom ramen för scenarier som är i linje med temperaturmålen i . Att kommissionen förespråkar netto-nollutsläpp av växthusgaser i EU är i linje med position om att EU ska nå netto-nollutsläpp , eller tidigare om vetenskapen visar att det krävs. Regeringen delar kommissionens bedömning att en omställning till netto-nollutsläpp behövs av både ekonomiska och miljömässiga skäl. Kostnaderna riskerar bli oacceptabelt höga och påverka industrins konkurrenskraft negativt om omställningen sker för sent och i otillräcklig omfattning. För att kunna förverkliga den målbild som kommissionen beskriver är det enligt regeringens uppfattning viktigt att omställningen, i likhet med vad kommissionen pekar på, inleds tidigt och omfattar hela ekonomin samt görs på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Jordbruket berörs på många sätt och i många dimensioner av klimatfrågan. Regeringen tycker att kommissionens meddelande på ett bra och tydligt sätt har fångat upp komplexiteten i hur jordbruket berörs, hur det kan bidra och var viktiga områden att arbeta vidare med finns. På grund av det komplexa sätt som jordbruket berörs, anser regeringen att det fortsatta arbetet för jordbrukets omställning är viktigt att kunna utveckla nya innovativa lösningar, att kunna anpassa åtgärder till lokala och företagsspecifika förhållanden, att kunna åstadkomma förbättrad klimatprestanda och anpassa produktionen till ett förändrat klimat och att säkerställa en ökad livsmedelsproduktion samt en utveckling av en generellt hållbar och konkurrenskraftig jordbrukssektor. En ökad klimatambition kan inte åstadkommas utan att lantbrukarna är delaktiga i utvecklingen och att de åtgärder som föreslås är samhällsekonomiskt effektiva och relevanta för jordbrukarna. Regeringen stödjer en ökad miljö- och klimatambition vad gäller CAP. Därför bör en stor andel medel avsättas för miljö och klimatåtgärder, inom ramen för en minskad CAP. Regeringen anser generellt att det inom CAP bör finnas utrymme att genomföra riktade åtgärder eftersom detta är mest 6 (10) effektivt för att möta klimatutmaningar nationellt och lokalt, på ett innovativt och flexibelt sätt. Regeringen anser att en fortsatt utveckling av bioekonomin ska främjas och att ett aktivt och hållbart skogsbruk ger mest långsiktig klimatnytta. Biobaserade bränslen och biobaserade material som ersätter material producerat av fossila råvaror har ett stort värde för samhället i en klimatomställning. Det nationella självbestämmandet över skogsfrågor ska värnas. Vidareutveckling av bioekonomi bör innebära stora möjligheter för jobb på landsbygden och konkurrenskraft för företag som agerar på en global marknad behöver beaktas i strategin. Datum för tidigare behandling i : Frågan var föremål för information i näringsutskottet och för samråd i respektive inför konkurrenskraftsrådet . Frågan var senast föremål för information i näringsutskottet och för överläggning i miljö- och jordbruksutskottet , samt för samråd i inför energirespektive miljörådsmötena . En långsiktig klimatstrategi för EU 2018/19:FPM19. - Information från kommissionen och diskussion Det senaste WTO-ministermötet i blev resultatlöst på jordbruksområdet och WTO-medlemmarna kunde heller inte enas om ett arbetsprogram för de fortsatta förhandlingarna. diskussioner pågår i om bl.a. begränsningar av handelsstörande jordbruksstöd, offentlig lagerhållning för livsmedelsförsörjning, marknadstillträde, den särskilda skyddsmekanismen (SSM) för utvecklingsländer och exportrestriktioner. Syftet är att försöka enas om 7 (10) förhandlingsfrågor, möjliga att komma överens om vid nästa WTO- ministermöte som äger rum i , . EU:s agenda för frihandelsförhandlingar är framgångsrik. EU:s frihandelsavtal med och innebär att respektive 85 %av tullarna för livsmedel och jordbruksprodukter tas bort. En politisk överenskommelse nåddes med . EU förhandlar frihandelsavtal med bl.a. Mercosur1, och . EU är världens största exportör av livsmedel och jordbruksprodukter och exporten uppgick till ca 137,5 miljarder och värdet av nettoexporten till ca . Förslag till svensk ståndpunkt: Det multilaterala samarbetet inom ramen för WTO kvarstår som en prioritet för regeringen. Regeringen stödjer likaså EU:s förhandlingar med olika parter om bilaterala och regionala frihandelsavtal och för fram offensiva intressen på jordbruksområdet som viktiga värden såsom klimat, miljö, människors och djurs hälsa främjas. Datum för tidigare behandling i : Frågan var senast föremål för information i miljö- och jordbruksutskottet och för samråd med . 6 a) Deklarationen om smart och hållbar digitalisering för jordbruk och på landsbygden - Information från kommissionen Kommissionen avser återrapportera från ”Digital ” i . var ett av områdena digitalisering i jordbruket och på landsbygden. I samband med denna dag togs en deklaration fram vilken belyser 1Brasilien, , och 8 (10) utmaningar som jordbruket och landsbygden står inför och hur digitaliseringen på olika sätt skulle kunna bidra till lösningar på dessa. ställde sig bakom deklarationen. Denna övriga punkt var planerad för rådet men sköts fram till rådet på grund av tidsbrist. 6 b) Uppföljning av domen från i mål C-528/16 - Information från den nederländska delegationen vill ha övriga medlemsstaters stöd för en uppmaning till den nya kommissionen att inkludera frågan om konsekvenserna av EU- domstolsavgörande om de nya genteknikerna på sitt arbetsprogram som en prioriterad fråga. uppmaning riktar sig till europeiska institutioner så att de initierar en gemensam väg framåt som tar ställning till de rättsliga och politiska konsekvenserna av avgörande kring riktad mutagenes. uppmanar därför kommissionen att ta ställning till hur adekvat EU-lagstiftningen om genetiskt modifierade organismer är inom ramen för sitt nästa arbetsprogram. 6 c) Förordningen om Europeiska havs- och fiskerifonden –2027 - Information från den spanska och den franska delegationen I sin gemensamma deklaration betonar och vikten av Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) som finansieringsverktyg för utvecklingen och diversifieringen inom fiskerisektorn. I samband med förhandlingarna om en EHFF för perioden –2027 vill och lyfta särskilt tio olika aspekter som de anser skulle göra tillämpningen enklare och mer effektiv i förhållande till EHFF:s huvudmål. 9 (10) Aspekterna som lyfts särskilt i deklarationen är bl.a. högre medfinansieringsgrad, minskad administrativ börda genom färre rapporteringar och mer flexibilitet både gällande utbetalningar till medlemsstater och överföring av medel inom programmet, högre och flexibla stödnivåer, gemensamma resultatindikatorer, en mer flexibel definition av småskaligt fiske och möjlighet att återinföra lagringsstöd för fiskeriprodukter i fonden. 10 (10)